Máris változik a Ptk.? (1. rész)
![a Kossuth tér megkezdett átépítésének látványterve, Steindl Imre Program (SIP)](https://cdn.origo.hu/2023/12/ASYm17t0bXxxSzg9Ciy3QJnCOfaRgSqYJ3ZpBypx9kg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzNhZmRlNzVkMzllZDQyYjRiNGQ3MWYzZWI1ODM3NTg2.webp)
Dr. Unger Balázs kifejtette: a módosítás akkor került a figyelem középpontjába, amikor az új Ptk. szellemi atyja, Dr. Vékás Lajos határozottan a módosítás ellen foglalt állást egy nyílt levél formájában.
A levélre az Igazságügyi Minisztérium hivatalosan nem reagált, helyette a Budapesti Közjegyzői Kamara fejtette ki a módosítást támogató álláspontját.
Mit érint a változtatás?
Eleinte a minisztérium csak a zálogjogi szabályozás bizonyos módosítását kívánta vitára bocsátani, de időközben egész jelentőssé nőtt a változtatni tervezett rendelkezések a listája.
A teljesség igénye nélkül ez a következőket jelentheti: (a) az önálló zálogjog újbóli bevezetése, (b) a vagyont terhelő zálogjog újbóli szabályozása, (c) a szerződés-átruházás szabályozásának a felülvizsgálata, (d) a hitelbiztosítéki nyilvántartási rendszer módosítása és közhitelessé tétele, (e) az úgynevezett fiduciárius hitelbiztosítékok tilalmának újragondolása (eddig ezek alapvetően a hitelbiztosítékokhoz kapcsolódó módosítások), (f) a vezető tisztségviselői felelősség újraszabályozása, (g) a pénzügyi lízing, a faktoring és a franchise szerződés szabályozásának esetleges törlése, (h) az elévülés szabályainak pontosítása.
Miért kell változtatni?
A minisztérium a változtatási igényt alapvetően a piaci igényekkel és a gyakorlatból származó visszajelzésekkel magyarázza. Utal ezen túlmenően még két fontos körülményre: az EBRD 2014-es ország-jelentésére, valamint a jelzáloglevél piac felfuttatásának az igényére, amelyhez szükséges az önálló zálogjog intézményének a visszaállítása.
Mi változna?
A fent említett módosítási javaslatok közül a legjelentősebbek a következőek – emelte ki a Bán, S. Szabó & Partners Ügyvédi Iroda szakértője.
Önálló zálogjog
Az önálló zálogjogot a minisztérium azért javasolja újból bevezetni, mert ez által élénkíteni kívánja a jelzáloglevél piacot, és, közvetetten, a lakáshitelezést. Az új Ptk. által bevezetett különvált zálogjog nem váltotta be a Minisztérium szerint a hozzá fűzött reményeket, mivel sem a jelzáloglevelek biztosítására, sem a hitelek refinanszírozásának biztosítására nem használták a bankok.
A minisztérium az önálló zálogjog bevezetésével egyidejűleg meg kívánja szüntetni a különvált zálogjog intézményét. További aktualitását adja az új szabályozásnak, hogy az MNB 20/2015 (VI.29.) sz. rendelete (mely 2017. április 1-jén lépne hatályba) kifejezetten előírja a jelzáloghitelezés legalább 15 százalékos arányát a hitelintézetek számára, ami a jelzáloglevelek jelentős elterjedését vonná maga után.
Maga az MNB is több közleményében kifejtette ugyanakkor, hogy a jelzáloglevelek alkalmazásának az elterjedéséhez nem megfelelő eszköz a különvált zálogjog – mutatott rá dr. Unger Balázs.
A minisztériumi tervre vonatkozóan dr. Vékás Lajos, valamint az Új Ptk. megalkotásában résztvevő szakértők álláspontja áll, akik szerint igen veszélyes lenne az önálló zálogjogot újból bevezetni, elrettentő példaként Szlovéniát említve, ahol a bankrendszert veszélyeztette a rosszul bevezetett önálló zálogjog.
Mindazonáltal talán lenne lehetőség a fogyasztó és a bankok igényeit is kielégítő szabályozást bevezetni, elég csak arra gondolni, hogy az önálló zálogjog szűk tíz éves magyarországi „pályafutása” során nem merültek fel a Szlovéniában fellelhető rendszerszintű problémák.
Az például az önálló zálogjog gyakorlati tapasztalatainak a felismerését jelenti, hogy az IM tervei szerint csak engedélyes pénzügyi vállalkozások használhatnák az önálló zálogjog intézményét, ezáltal a visszaélésszerű alkalmazás lehetősége jelentősen szűkülne. Az önálló zálogjogot tömegesen egyébként is csak ilyen vállalkozások alkalmazták a korábbi Ptk. hatálya alatt. Az önálló zálogjog bevezetésére mindezek okán igen jelentős esély mutatkozik – valószínűsítette a Bán, S. Szabó & Partners Ügyvédi Iroda szakértője.
Szerződés-átruházás
A szerződés-átruházás az új Ptk. egyik jelentős és előremutató újítása, ami figyelembe vett számos gyakorló jogász által megfogalmazott igényt is. A Ptk. 6:208. § (3) bekezdése azonban olyan rendelkezést tartalmaz, ami a szerződés-átruházás használatát kockázatássá teszi a hitelintézetek számára.
Az adott rendelkezés szerint ugyanis elveszik a ranghelye az adott szerződést biztosító zálogjognak, amennyiben a szerződés (jellemzően hitel-, vagy kölcsönszerződés) átruházásra kerül. Bár a zálogkötelezett hozzájárulásával fenntartható az eredeti ranghely, azonban a hitelintézetek érthetően nem kívánják a zálogjoguk ranghelyének fennmaradását a zálogkötelezett hozzájárulásához kötni.
A hitelszerződések átruházhatóságának korlátozottsága ismét csak a hitelezési tevékenység visszaszorulását eredményezheti, márpedig a minisztérium elkötelezett amellett, hogy minden eszközzel a hitelezés fellendülését támogassa.
A fentiekből következően nagy valószínűséggel lehet számítani ezen rendelkezés módosítására is – utalt rá dr. Unger Balázs.
(A Bán, S. Szabó & Partners Ügyvédi Iroda szakértőjével készült írás második részét hamarosan közöljük – a szerk.)