Jár a biztosítás? Kárigényt vizsgált a Kúria a „targonca-ügyben"
![targonca](https://cdn.origo.hu/2023/12/PEWvrF7zhQv4AzmaxgE9YpR4b-rvDBNxHfnFKs0aRZM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U1MGFlN2ZmNzA4MjQ3MTc4YmQxMWY1YmJhOWJmZmM5.webp)
A tényállás szerint a biztosított raktárában a targoncavezető által manuálisan irányított jármű a két állványsor közötti szűk folyosós területen hátramenetben egy raklapnak ütközött, és azt nekitolta az egyik állványsor egyik lábának.
Ennek következtében az állványzat eldőlt, és ledöntött több állványsort is: részben megsemmisült, részben megsérült, és forgalomba hozatalra alkalmatlanná vált a biztosított cég árukészletének jelentős része.
A cég, mint biztosított all risks típusú biztosítást kötött. A szerződés a véletlen, váratlan, előre nem látható, külső okból bekövetkező károkra szólt, amelynek oka nem esik a biztosítási feltételekben meghatározott kizárások alá és amelyekre vonatkozóan a biztosító nem zárta ki a kockázatviselési kötelezettségét.
A szerződés azt is meghatározta, hogy mely károk minősülnek előre nem láthatóknak.
Azok, amelyeknek bekövetkeztét a biztosított az üzemben végzett tevékenységhez szükséges szaktudás birtokában, illetve a jó gazda gondosságával nem láthatta előre.
A szerződés szerint a biztosító akkor mentesül a szolgáltatási kötelezettsége alól, ha bizonyítja, hogy a kárt jogellenesen, szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartással a biztosított vagy ezek alkalmazottja okozta, valamint, ha ezek a személyek szándékosan vagy súlyosan gondatlan magatartással nem tettek eleget a kármegelőzési vagy kárenyhítési kötelezettségüknek.
A biztosított 1,2 milliárd forint biztosítási szolgáltatás megfizetését kérte. Indokolása szerint a targonca műszaki hiba miatt letért a vezérelt menetvonalról és nekiütközött a raklapnak. Ez a jó gazda gondosságával sem volt előre látható, annak oka nem kezelési, tervezési vagy konstrukciós hiba.
Ezzel szemben a biztosító szerint a káresemény nem minősült biztosítási eseménynek, mert a szükséges szaktudás birtokában, a jó gazda gondosságával a kár bekövetkezése előre látható volt. A káresemény a targoncavezető kezelési hibájára vezethető vissza.
A jármű manuális irányítás alatt állt annak ellenére, hogy a raktár szűk folyosós részén a kezelési útmutató és a raktározási szabályzat alapján tilos induktív megvezetésről manuális irányításra váltani.
Az ügyben a Kúria kiemelte, hogy az „all risks" vagyonbiztosítás minden olyan kárra fedezetet nyújt, amelyet a szerződés nem jelöl meg kizárásként.
Ha a biztosítási szerződés ilyen általános fedezetvállalást tartalmaz a káreseményekre, de azt leszűkíti az előre nem látható, véletlenszerű, váratlan károkra, úgy a biztosítottnak a biztosítási esemény bizonyításakor nemcsak a kárt, hanem azokat a tényállításokat is bizonyítania kell, amelyekre alapozva állítja, hogy előre nem látható kár érte.
A Kúria rámutatott arra, hogy a targonca manuális üzemmódban volt, valamint a szaktudással rendelkező targoncavezető ismerte a sorok közötti manuális haladás tilalmát és annak indokát.
Ennek ellenére megszegte a szabályzatot, holott ezek célja éppen a személy- és vagyonbiztonság megóvása és a veszélyhelyzetek kialakulásának az elkerülése volt.
A szakképzett targoncavezető a kár megelőzése körében gondossági kötelezettségét elhanyagolta, mert bár ismerte a jogsértés jelentőségét és lehetséges következményeit, mégis aktiválta a manuális üzemmódot. E magatartása okozati összefüggésben áll a kár bekövetkezésével.
Következésképp a targoncavezető gondossági kötelezettségét kirívóan elhanyagolta és a kármegelőzési kötelezettségét súlyosan gondatlanul elmulasztotta.
Mivel a kár bekövetkezése előre látható volt, a káresemény a biztosítási fedezetből kizárt kockázatok körébe tartozik. A kárigény tehát elutasításra került.