Mióta nyitogatjuk a kalendárium ablakait?
![Adventi kalendárium, a kalendárium eredete, csokifalatok](https://cdn.origo.hu/2023/12/sWL1ad40CaHPvUYOyQzSL37q40gLH4GQD1icMl7WFfA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JjNDk3Mzk3Y2EwMjRlZmZiMjE4NGNhNGRjYmRiNWY3.webp)
Ha már itt tartunk, a karácsonyfa-állításról is csak a 15. századból maradtak feljegyzések, de ezzel még mindig messze lekőrözi az adventi naptárakat a régiségi versenyben. A XIX században például a vallásos családok december 1-től 24-ig mindennap meggyújtottak egy gyertyát vagy apró, bibliai témájú képeket akasztottak a falra, ezzel is jelezve az ünnep közeledtét.
A tudomány mai állása szerint aztán az első, általunk ismert adventi kalendárium 1851-ben készült, ráadásul ezt kézzel rajzolták és vágták ki. Több mint ötven évnek kellett aztán eltelnie ahhoz, hogy megjelenjen a professzionális, nyomtatott változat is: ezt egy Gerhard Lang nevű müncheni nyomdásznak köszönhetjük. Lang állítólag gyerekkorában annyira lelkesedett a karácsonyért, hogy édesanyja papírból készített neki gyertyákat, amiket aztán mindennap egy nagyobb kartonra ragasztott fel, így láthatta, mennyit kell még aludni karácsonyig.
Csoki helyett csak színes képek voltak az ablakokban
Persze a prototípus valószínűleg csalódást okozna egy mai édesszájú gyereknek: abban ugyanis nem csokidarabkákat rejtettek el, hanem 24 színes képecske volt a színes kartonlaphoz rögzítve. Ezek jelképezték a december elsejétől szentestéig tartó időszak napjait. Csak évekkel később alakult ki a kalendárium mai alakja, ekkor kerültek az apró ajtócskák mögé különböző édességek, cukorka és csokoládé.
Persze nem csak hizlaló édesség kerülhet az adventi kalendárium ablakaiba: ha magunk készítjük el, olyan nyalánkságot teszünk bele, amilyet csak jónak látunk. Kattintson ide, és fabrikáljon gyermekének adventi naptárat!