Szaharai por miatt virágzanak Amazónia őserdei
![szahara por amazónia](https://cdn.origo.hu/2023/12/_1C5tL5QT9zn1n_8NCMDv0gv6yJUjLGiD799GnAdbLQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzNiNmViZDhmMzVjODQyOWY5ZDNjNmJhMGZiMTE1ZGY1.webp)
Műholdfelvételeken nem egyszer láthattuk már, hogy a Szahara pora hatalmas területeken képes szétterülni, így akár hozzánk is eljuthat, sárgásra színezve a napkeltét. Az több ezer kilométerre is elvándorló 2-4 mikrométeres (vagyis az emberi hajszál vastagságánál jó tízszer kisebb) részecskéknek számos hatását kimutatták már. Szerepet játszhatnak a városi légszennyezésben, de megjelennek a lerakódó üledékekben, és jelentősen befolyásolják a tengeri ökoszisztémák életét.
A NASA CALIPSO űrszondája 2007 és 2013 között lézerrel pásztázta a Szaharából nyugat felé sodródó porfelhőket, eredményeiből pedig a kutatók képesek voltak háromdimenziós modellt készíteni a porrészecskék pontos légkörbeli mozgásáról. A modell segítségével jó becslést kaptak arról is, hova és mekkora tömegű por jut el.
Az összesen átlagosan évi 182 millió tonna pornak persze jó része a tengerbe hullik, azonban a számítások szerint 27,7, millió tonna az Amazonas medencéjében ér talajt, éltető tápanyagforrást biztosítva az esőerdőnek. Ismeretes ugyanis, hogy a szaharai por foszfort tartalmaz, mégpedig annyit, hogy az amazóniai erdőre hulló mennyiség nagyjából pótolja azt a veszteséget, amit az erózió és az árvizek szállítanak el a talajból.
A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a levegőbe jutó por mennyisége függ a Szaharától délre fekvő Száhel-övezet csapadékosságától. Ha itt kevés eső hullik, a következő évben több por hagyja el a Szaharát, míg egy csapadékosabb évet pormentesebb időszak követ.