Atomreaktorból szélkerék a Hősök terén
![Fukusima 5, Csernobil 30: atom helyett forduljunk a megújulók felé! A fukusimai és a csernobili atomerőmű-katasztrófákra emlékezve sajtóeseményt tart a Greenpeace a Hősök terén. 2016.03.09.](https://cdn.origo.hu/2023/12/3A89hgW4OHJhvM6WWvNtr5dj15-FGvnzNR6hm2A3T4w/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2EyZmQyMTc4Y2JhZTRiN2Q5OGQ3Zjg4MGM0ZTNiZjIw.webp)
Fél órával az esemény kezdete előtt még csak néhány lézengő turista lepi be a Hősök terét, és méregeti gyanúsan azokat a furcsa, a tér közepére állított lámpákat, amelyeket hamarosan a Greenpeace aktivistái kapcsolnak majd fel. A környezetvédő szervezet a fukusimai atomreaktor-baleset és a csernobili katasztrófa évfordulója alkalmából akarja felhívni a figyelmet az atomenergia veszélyeire úgy, hogy napelemes lámpákból először egy atomveszély-jelet, majd egy szélkereket ábrázoló formációt rak ki.
„A fukusimai áldozatok közül százezer ember visszatelepítését tervezi a japán kormány olyan helyekre, ahol még mindig nem múlt el teljesen a sugárfertőzöttség” – mondta el beszédében Perger András, a Greenpeace klíma- és energiakampányának felelőse. – „A megsérült reaktorok folyamatos veszélyforrást jelentenek, amelyekből
továbbra is szivárog a szennyezés a talajba, onnan pedig az óceánba.
A katasztrófától kétszáz kilométerre bevizsgált hatvan tejből több mint negyvenben a megengedettnél magasabb dózisú sugárzást mértek.”
A Hősök tere nyüzsgését szerda este most a Greenpeace aktivistái törik meg, akik hatalmas szélkereket formázó lámpáikból egyelőre csak az atomreaktor jelét ábrázolókat kapcsolják be.
A lámpák mindegyike egyébként napelemes, és teljesen környezetbarát.
Az aktivisták egyenként kapcsolgatják fel az apró eszközöket, és közben tájékoztatást adnak a járókelőknek arról, mi is folyik a téren.
Az aktivisták a fukusimai baleset ötödik, a csernobili katasztrófa harmincadik évfordulójáról emlékeznek meg a kezdeményezéssel. A cél az, hogy felhívják az emberek figyelmét az atomreaktorok és az atomenergia veszélyeire, valamint a megújuló energiaforrások előnyeire.
„Csernobil után harminc évvel közel ötmillióan még mindig hivatalosan szennyezettnek tekintett területen laknak Ukrajnában, Oroszországban és Fehéroroszországban” – ismerteti Perger András. –„A balesetek által érintett közösségekben emelkedett a halálozási ráta, a születési arányok csökkentek, miközben gyakoribbá váltak mind a testi, mind a lelki megbetegedések.”
Az évforduló nem is jöhetett volna jobbkor az aktivisták számára, hiszen a Greenpeace már hosszú hónapok óta a magyar Paks II. atomreaktor megépítése ellen küzd.
A szervezet februárban hivatalos véleményt nyújtott be Brüsszelnek, amelyben felhívja az uniós szervezetek figyelmét: a Paks II. több ponton sérti az Európai Unió szabályrendszerét, hiszen
ilyen jellegű beruházást nem szabadna állami támogatásból finanszírozni.
Az Európai Bizottság 2015 novemberében indított vizsgálatot abban a kérdésben, hogy a paksi projekt tartalmaz-e állami támogatást. „A vizsgálatok jelenleg is folynak, az utóbbi hónapokban lehetett beadni a véleményezést az ügyben” – mondta el az Origónak Perger. –„Érkeztek pro és kontra érvek is természetesen, de nagyon örülünk annak például, hogy a német Greenpeace Energy energiavállalat is a megépítés ellen emelt szót. Nevével ellentétben nincs köze a Greenpeace-hez, így ez külön eredményt jelent.”
Az Unióból elsőként az osztrák kormány ellenezte igazán a paksi beruházásokat, kiemelve, hogy az állami támogatással megszülető projekt torzítja a piacot, és megakadályozza, hogy az olcsóbb megújuló energiaforrások elterjedjenek.
Az Unióban azonban mostanában ez a tendencia érvényesül: Németország villamosenergia-igényének majdnem egyharmadát megújuló energiaforrásokból fedezte. „Mindezt úgy, hogy a napsütéses óráik száma átlagosan fele a magyarországiénak” – jegyezte meg Perger.
A Greenpeace szerint az új magyar atomerőmű megépítésére egyáltalán nem is lenne szükség, Magyarországnak pedig az Európai Unió tendenciáinak megfelelően a megújuló energiák felé kellene haladnia. Ez
elősegítené az ország energiafüggetlenségét,
és hosszabb távon megtérülnének a költségek is: a környezetvédő szervezet és a Német Űrkutatási Központ közös kutatása alapján 2050-ig a száz százalékig megújuló energiára való átállás költségeit könnyedén vissza lehetne hozni a fosszilis energiahordozók költségeinek elengedésével. Ezzel az ország akár egymilliárd eurót is megtakaríthatna.
A szervezet tanúsága szerint egyébként a Paks II. amúgy is költséges beruházás volna: noha Orbán Viktor kormányfő és Vlagyimir Putyin közös megbeszélésük alatt kiemelte, hogy az atomerőmű új munkahelyeket teremtene, és gazdasági fellendülést hozna, valójában több száz millió euróval eladósítaná az országot. „Azt várjuk a magyar kormánytól, hogy
vonja le a következtetéseket a közelmúlt nukleáris katasztrófáiból, és hagyjon fel az atomenergia támogatásával
– mondta el Perger. Ez azért is volna különösen fontos, mert a Paks I. négy reaktora például nem is felel meg a modern reaktorokra vonatkozó biztonsági előírásoknak. Ezek szivárgási tényezője ugyanis a nyugati típusoknál engedélyezett kevesebb mint egy százalékhoz képest 14,7 százalékos. Ennek ellenére a reaktorok üzemidejét meghosszabbítják.
Aggodalomra adhat okot, hogy ugyanez az erőmű külső támadások (például egy utasszállító repülőgép becsapódása vagy egy terrortámadás) esetén teljesen védtelen lenne.
„Érdemes azon elgondolkodnunk, hogy a most működésben lévő reaktorokat, amelyek valamilyen balesetet elszenvedtek már, szabad-e tovább engedélyezni” – magyarázta az Origónak Perger. –„Ha Fukusimára gondolok, ott az bizonyosodott be, hogy ha a pihentető medence nincs azon a hermetikus téren belül, amely elzárja az esetleges baleset következményeit a külvilágtól, akkor tragédia történhet. Fukusimában felrobbant az épület, és a pihentető medencékben található nukleáris anyag kapcsolatba került a környezettel. A jelenlegi paksi atomreaktor is ilyen, a pihentető medence a hermetikus téren kívül van. Ezért bármilyen külső hatás, legyen az
egy utasszállító lezuhanása, egy meteorbecsapódás vagy terrortámadás,
a paksi reaktoroknál a pihentető medence kapcsolatba kerülhet a környezettel. A Paks II. már nem ilyen lesz.” A Paks I. működési idejét azonban, mint már említettük, meghosszabbították – mindezek ellenére is.
A múlt héten került nyilvánosságra egyébként az orosz Leningrád 2 atomerőmű egyik dolgozójának nyilatkozata, amely szerint a reaktorok egyáltalán nem felelnek meg az alapvető biztonsági és technikai előírásoknak. Ez nekünk azért problémás, mert a Leningrád 2 reaktorai a Paks II-be tervezett reaktorok prototípusai, így valószínűleg változtatások nélkül nem fognak átjutni az Európai Unió szűrőjén.
Finnország is hasonló reaktorokat rendelt be, de ők komoly változtatásokat fognak végrehajtani rajtuk, mielőtt bevizsgáltatnák, hogy megfelelő biztonsági szintre hozzák őket.
„Több millió ember élete változott meg Fukusima és Csernobil után, a katasztrófák hatása még évszázadokig érezhető és mérhető lesz. Ilyen örökséggel a hátunk mögött felelőtlenség az atomenergiában gondolkodni” – mondta el befejezésül Perger András. –„Sürgősen át kell állnunk a megújuló energiaforrások használatára, amely biztonságos és tiszta energiával tudja fedezni az energiaszükségletünket.” Ennek a fontosságára hívja fel a figyelmet az a több száz napelemes lámpa is, amelyet a beszéd után egyenként felkapcsolnak a Greenpeace zöld kabátos aktivistái,
az atomjelből hatalmas szélkereket varázsolva a Hősök terén.
Bár hatalmas tömeg nincs, az erre járó turisták érdeklődve fotózgatják a megmozdulást, és páran érdeklődnek is, hogy mi történik. A Greenpeace pedig pontosan ezt szeretné: eljutni a nyilvánossághoz, és felhívni a figyelmet az egyik legégetőbb problémára, ami az atomenergia bővítésével jelentkezik.