Egész városokat moshatnak el az olvadó gleccserek
![Bolívia, gleccser](https://cdn.origo.hu/2023/12/vx8eoqPyxj3N_HHn_8aKaVMh9CrNBXKSPtQuz4WjKMQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzc2MDhkMmFlMGJkYjRiYTU5YWZhNDZlZDI1ZDk1MTg1.webp)
Érdekes módon két teljesen ellentétes veszélytől is tartanak Bolívia lakói: a gleccserolvadás következtében soha nem látott szárazság köszönthet rájuk, ugyanakkor a lezúduló víztömeg egész városokat önthet el nagyon rövid idő alatt.
Bolíviában száraz és nedves évszakok vannak, nem pedig hideg és meleg évszakok - a déli félteke telével egybeeső száraz időszakban a gleccserek többet veszítenek a tömegükből, mert sokkal kevesebb a csapadék, mint a nyári vizes időszakban. Mivel ezek a gleccserek az Andok magassága miatt maradnak meg, és nem a felmelegedés és a lehűlés hatására változnak,
éppen nyáron kezd el növekedni a jégtakarójuk.
A brit Manchaster Metropolitan Egyetem kutatói a The Cryosphere című tudományos folyóiratban publikált tanulmányukban két veszélyre hívják fel a helyiek figyelmét: a vízhiányra és az áradásokra.
A NASA Földi Megfigyelőprogramja és az Egyesült Államok Földrajzi Felmérése által mért adatok szerint 1986-ban kétszáz négyzetmérföldet, míg 2014-ben már csak 110 négyzetmérföldet fedtek le a gleccserek az Andok bolíviai részén. A kevesebb jégolvadás kevesebb folyóvizet is jelent a hegyi folyamokban, ami a városok és falvak vízellátásának akadozását jelentheti.
Ez Bolíviában tragédiához vezethet, hiszen ezek a gleccserek táplálják a nagyvárosok vízellátásának 15-30 százalékát. Ezek a települések összesen nagyjából 2,3 millió embernek adnak otthont, és ez a szám folyamatosan növekszik, hiszen rengetegen költöznek be a városokba a kisebb falvakból. A kutatók pesszimistán úgy számolják, hogy az évszázad végére a bolíviai Andok gleccserei teljesen el is tűnhetnek. 50-60 év múlva pedig
a városiak vízellátása jelentősen megcsappanhat a jégolvadás megszűnésével.
Ugyanakkor ez a kevesebb olvadó jég is feltöltheti azokat a kis mélyedéseket, amelyek a gleccserképződés során jönnek létre a hegyekben. Ahogy ezek megtelnek vízzel, ki is önthetnek, potenciálisan katasztrófával fenyegetve a környéken élő embereket. A probléma nem csak elméleti: 1941. december 13-án már csordult túl ilyen tó, és kiöntött a szomszédos völgybe, amikor egy gleccserdarab leszakadt, és beleesett a vízbe.
A perui Palcacocha-tó 5-7 ezer embert ölt meg Huaraz városában.
A Manchaster Metropolitan Egyetem kutatója, Simon Cook és kollégái 25 olyan tavat jelöltek meg, amelyek a bolíviai Andokban találhatók, és veszélyesek lehetnek településekre vagy az infrastruktúrára. Ezek a települések egyébként jellemzően annyira elzártak, hogy lakóik gyakran nincsenek is tisztában a veszéllyel, amelyben élnek. A legnagyobb kiömlésveszélyes tóból például 4,5 millió köbméter víz zúdulhat a környező falvakra.
A kutatócsapat következő lépése az lesz, hogy modellezze, pontosan milyen következményekkel járhat, ha ezek a tavak kiöntenek.