Brazil karikaturista rajzain forrong a világ
![Carlos Latuff karikatúrái, Twitter](https://cdn.origo.hu/2023/12/XwosgMVdXW5PGEdIbf_bXibpZ4FRz3V-YFD-zORk4r4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2NmOTg2ODM4NzEwYjRiYzViMDhiNjNiZTA0OGJkOWM2.webp)
Bármilyen világeseményt pillanatok alatt megrajzol Carlos Latuff brazil karikaturista. Műveinek többsége globalizációellenes, antikapitalista és Palesztina-barát. A 42 éves férfi - aki a mai napig szüleivel él Rio de Janeiróban - kerüli a hagyományos megjelenési formákat: nem újságokban és magazinokban, hanem a Twitteren publikál. Rajzai itt a hírekkel szinte egy időben jelennek meg, így lehetséges az, hogy az elmúlt fél évben a Közel-Keleten sokan az ő karikatúráit tartották a magasba. Latuff az "arab tavasz" idején került be a köztudatba, mára a világot átszövő demonstrációk és konfliktusok hírnöke lett.
"Nem azért alkotok, hogy hírcikkeket illusztráljak velük" - mondta egy interjúban a Guardiannek. "A karikatúráimat egyenesen az aktivistáknak készítem, akik szabadon megoszthatják és használják őket. Üzenetük és céljuk van, eleve úgy terveztem őket, hogy széles körben terjeszthetők legyenek."
"Mintha beszíneznék Banksyt"
Latuff a kilencvenes évek elején kezdett karikaturistaként dolgozni baloldali kiadványoknak. 1997-ben látott egy dokumentumfilmet a mexikói zapatista lázadásról, és mivel úgy gondolta, támogatnia kell a mozgalmat, készített két karikatúrát, amelyeket el is faxolt a zapatistáknak. Miután pozitív választ kapott, további támogató karikatúrákat töltött fel a netre, és ingyen letölthetővé tett a felkelők számára. "Ez volt az első tapasztalatom az interneten terjeszthető művészi aktivitással. Ezt az elvet kezdtem el alkalmazni" - magyarázta a Guardiannek.
Latuff 2011-ben már a Twitteren kommunikál a világ aktivistáival. Sokan kérik tőle, hogy támogassa ügyüket munkájával. Gyakran annyira provokatív véleményt fogalmaz meg, ami a helyi művészekre már veszélyes lenne - nem így a Rióból netező Latuffra.
Graham Fowell brit karikaturista a brit Guardiannek lelkendezve beszélt a brazil karikaturistáról, mondván, Latuff munkái olyanok, mintha beszíneznék Banksyt. "Bizonyos értelemben a dolgok globalizálódását fejezi ki - a pénzét, az árucikkekét, a nyelvét és talán az emberségességét is - ami szerintem nem rossz dolog" - mondta, hozzátéve, hogy egyre több karikaturista koncentrál mostanában a nemzetközi hírekre, újabb és újabb történések után kutatva.
Háromszor tartóztatta le az általa korruptnak ábrázolt rendőrség
Latuff egyik kedvenc témája a brazil rendőrség korrupciója. Eddig háromszor tartóztatták le a helyi rendőrségről készült rajzai miatt Rióban. De sokat rajzolt a Közel-Kelet politikai felfordulásáról januárban. Főleg Egyiptomot vette célba, ahol sosem járt, viszont elegett tett annak a felkérésnek, hogy készítsen rajzokat a január 25-i tiltakozásra. Az első jelentős visszajelzést is úgy kapta, hogy még aznap a tévében látta, amint a tiltakozók az általa készített plakátokat lengették a demonstrációkon.
Természetesen bőven érik kritikák is: Latuff nyíltan szimpatizál Palesztinával, és ezt karikatúráiban is kifejezi. Egyes izraeliek szerint némely munkája erősen antiszemita. Egy videointerjúban Latuff elmondja, hogy azóta kedveli a palesztinokat, hogy a kilencvenes években a térségben járt. Latuffnak vannak ugyan libanoni felmenői, de nincs különösebb kapcsolata a Közel-Kelettel.
Kritikusai szerint kitúrja a helyi művészeket
Ellenzői között egyiptomiak is vannak, akik nem nézik jó szemmel, hogy ennyire erős Latuff jelenléte. Egy egyiptomi aktivista a lapnak arról panaszkodott, hogy Latuff népszerűsége miatt a fiatal helyi karikaturisták mellőzötté válnak. Szerinte Latuff művei egyébként sem túl magas színvonalúak, kezdetlegesek, különösen az egyiptomi karikaturistákkal összehasonlítva, akik ugyancsak forradalmi témákat dolgoznak fel. Szerinte mindezek ellenére azért tartják olyan nagyra a riói művész munkáit, mert szabadan kritizálhatja a kormányzó katonai tanácsot és a politikusokat.
Latuffot mindez szemlátomást nem érdekli. Ahogy az említett videointerjúban mondja, a karikatúra a legjobb módja annak, hogy más kultúrájú és vallású emberekkel kommunikálni tudjon: "Egy egyszerű kép elmond egy egész történetet, olyan, mint egy közlekedési tábla, nem kell hozzá magyarázat."