A gyerekek nem lehetnek politikai marakodások áldozatai
![Heim Pál](https://cdn.origo.hu/2023/12/JLdaNrZHxQo_eNm4fazWMHnvv2OEobvYH0Hg2Voov20/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzkwYWM1ZTJlNjA0OTQzM2I4ODQ0YzBmZjdlMGMzNGI1.webp)
Mi tehet igazán meséssé egy kórházat?
A bohócok, a dekorációs elemek, a bábszínház, a művészetterápia mind-mind a mesekórház sajátja, de minket elsősorban az foglalkoztatott, miként lehet mindezt úgy rendszerbe foglalni, hogy a részek harmonikus egészet alkossanak. Emellett nagyon fontos, hogy a korszerű kommunikációs eszközöket is a gyógyászat szolgálatába állítsuk.
Ez költségeket is csökkenthet, hiszen egy vidéki család számára az online kapcsolattartás jóval kevesebbe kerül, mint rendszeresen felutazni vagy szállodai szobát bérelni. Az okostelefon vagy a számítógép természetesen nem helyettesíti a személyes találkozást, de ha a betegszoba is az otthoni környezetre hasonlít, akkor ez jelentősen hozzájárulhat a gyerekek gyógyulásához. A mentális egészség legalább olyan fontos területe az orvostudománynak, mint a fizikai állapot javítása.
Pszichológiai és pedagógiai képesítést is kapnak a szakápolók?
Az egészségügyi szakdolgozók már most is rendelkeznek a legalapvetőbb pszichológiai és mentálhigiéniai ismeretekkel, de nagyon fontos eleme lehet a jövő egészségügyének, hogy az ellátó személyzet minden egyes szereplője pontos ismeretekkel rendelkezzen a beteg érzelmi, pszichoszociális konfliktusainak kezeléséről, és segítő, támogató attitűdöt alakítson ki. Ugyanígy a betegeknek is partnerként kell együttműködniük a gyógyító, megelőző munkát végző személyzettel. Ez egy kölcsönös tanulási folyamat.
Igazi partnerségről a hazai és nemzetközi egészségügyi gyakorlatban még kevés helyen beszélhetünk. Az ellátók az évtizedes beidegződések és az intézmény működési mechanizmusai miatt sokszor kénytelenek a betegségre, nem pedig a betegre mint érző, emberi lényre helyezni a hangsúlyt. Ez természetesen egyik félnek sem válik előnyére.
Tíz évébe telt a program kidolgozása. Miért igényelt ekkora erőfeszítést?
Kezdetben nagyon sok buktatóval, idegenkedéssel szembesültem, a legtöbben csak azt a részét hallották meg a programnak, ami számukra fontos volt. Pedig a Mesekórház Program nem csupán a külcsínt érinti. Ez, ha úgy tetszik, egy paradigmaváltás, az egészségügy teljesen új szemlélete, amelyben az ember áll az első helyen. A mesekórházban nem betegek vannak, hanem ügyfelek, akik szolgáltatást vesznek igénybe.
A program első eleme a Bethesda égési osztályán kaphat helyet. Mire számíthatnak azok a gyerekek, akik ide kerülnek?
Az égési osztályra általában súlyos sérülésekkel szállítják a gyerekeket, ők azonnali ellátásra szorulnak. A mesekórházban azonban a stresszes állapotba került szülőket is megfelelő körülmények fogadják étkezési, internetezési és kulturált várakozási lehetőséggel. A külvilággal való kapcsolattartás a lábadozó gyerekek számára is létfontosságú, hiszen hozzájárul ahhoz, hogy a felépülést követően újra be tudjanak illeszkedni a társadalomba.
A modern technika ráadásul azt is lehetővé teszi, hogy virtuális vízesésekkel és esőfüggönyökkel árasszuk el a kórtermeket. Hihetetlennek hangzik, de a selymesen nyugtató víz látványának segítségével a gyermek kevésbé koncentrál az égési sérüléseire, így a sejtek regenerációja is sokkal jobban beindulhat.
Mindez úgy hangzik, mintha egy magánklinikáról beszélnénk, de a Mesekórházat teljes egészében fedezi a tb, igaz?
Az volna a természetes, ha legalább a gyerekellátás területén olyan színvonalú szolgáltatások lennének elérhetőek, mint egy magánellátónál. Ez még mindig kevesebbe kerül, és kisebb energiabefektetéssel megvalósítható, mint a teljes egészségügy rendbe hozása. A Mesekórház Program egyrészt mindenki számára elérhető lesz, másrészt ez egy mintaprojekt, melynek az a célja, hogy az országban mindenütt korszerűsítsük a gyermekellátási intézményeket.
Mi kellene ahhoz, hogy precedenst teremtsenek?
Elsősorban pénz, de szó sincs horribilis összegekről. Amikor tíz évvel ezelőtt felmerült, hogy miként lehetne informatikai eszközökkel könnyebbé és hatékonyabbá tenni az orvosok és szakápolók munkáját, akkor nagyon komoly pénzekre lett volna szükség. Ma már százmilliós nagyságrendről beszélhetünk, ami rendkívül látványos eredményt hozhat.
Ez az összeg mennyire terhelné meg a kórházak költségvetését?
Jelenleg nagyon megterhelné, ezért is van szükség a civil kezdeményezésekre, a lakossági összefogásra és a felelősen tevékenykedő vállalatok támogató közreműködésére. Hosszú távon így olyan társadalom alakulhat ki, melyben fontos szerepet tölt be a közösségi értékteremtés. Remélem, előbb-utóbb eljutunk oda, hogy a vállalatok a profit meghatározott részét magától értetődően a közösség érdekében használják fel.
Ma egy betegágynak az átlagos, napi költsége egy gyermekgyógyászati intézményben körülbelül harmincezer forint. Akkor is, ha üres, akkor is, ha éppen használatban van. Ezért az összegért már egy ötcsillagos wellness-szállodában is lehet ágyat kapni. Természetesen az orvosi diagnosztikát, a szaktudást, a kezelést és a terápiát is meg kell fizetni, de ha ennek az összegnek csupán egy részét fordítanánk egy-egy betegágyra, hosszú távon bőven visszahozná az árát.
Felteszem, a Mesekórház az orvosok béreit is rendezné. Hogyan?
Az orvosok szerepköre a jövőben egészen biztosan át fog alakulni. Jelenleg az orvosok kénytelenek futószalagon kezelni a betegeket, akik átveszik a receptet, és ügyet sem vetnek az orvos ezerszer hallott tanácsaira. Szemléletváltásra van szükség, amit a fast food és a slow food közötti különbséghez tudnék hasonlítani. A fast food az emberek felgyorsult életviteléhez alkalmazkodik, de a tápanyagtartalma nagyon alacsony, míg a slow food ennek éppen az ellentettje.
Ha az orvoslás lassú üzemmódra vált, és a jelenlegi kapkodás helyett minden páciensre több idő jut, akkor az ellátás minősége is javul, és az orvosoknak is több marad a befizetett járulékokból. Egész egyszerűen azért, mert az a beteg, akivel többet foglalkoznak, és jobban odafigyelnek az egészségére, sokkal kisebb eséllyel fog újra kezelésre szorulni. Márpedig hosszú távon éppen az a cél, hogy minél kevesebben legyenek betegek, de ha valakinek mégis orvosi ellátásra van szüksége, akkor minőségi szolgáltatást vehessen igénybe.
A jótékonysági koncerten a hírverés vagy az árverés a fontosabb?
Egyértelműen a hírverés. A koncert célja, hogy felhívjuk a figyelmet arra, hogy a gyermekellátás korszerűsítése halaszthatatlan területe az egészségügynek. Természetesen örömteli, ha vannak olyan vállalkozók, akik komolyan gondolják a társadalmi értékteremtést, de sokkal fontosabbnak tartom, hogy elterjedjen: lehet más az egészségügy. A változáshoz nem elsősorban pénzre, hanem együttes akaratra, elhivatottságra és sok-sok munkára van szükség.
A Mesekórház pártszimpátiától független projekt, az egészségügyi intézmények sorsa viszont a kormány intézkedéseitől függ. Így is elterjedhet a program?
Idealizmus vagy sem, hiszek abban, hogy a gyerekek nem kerülhetnek pártpolitikai ütközőtérbe. Kormányzatokon átívelő programban gondolkodunk, hiszen a jobboldali, a konzervatív vagy a liberális szülők gyerekei is ugyanúgy lehetnek betegek. Ha valaki ezt másként látja, azzal nagyon komoly problémák vannak.
Mindenben ez volna az egészséges hozzáállás, nem?
Igen, de a gyerekek végképp semmiről sem tehetnek. A gyerekek csupán védtelen elszenvedői a mi felnőtt társadalmunk marakodásainak.
Mit gondol, vajon mit szólna a Mesekórházhoz a dédapja?
Biztos vagyok benne, hogy büszke lenne rá, hiszen annak idején ő is azt vallotta, hogy az orvosnak kell a beteget szolgálniuk, nem pedig fordítva. Dédnagyapámat azért szerették olyan sokan, és azért hívták Csoda Pálnak, mert rájött, hogy a gyógyítás akkor a leghatékonyabb, ha az orvosok megismerik a betegeik életvitelét, szokásait. A humánus gyógyítás alapjait szerencsére nem sikerült szétverni az elmúlt évtizedekben, de az orvosok és a szakápolók munkakörülményei sajnos még mindig a múlt század elejét idézik.
Csoda Pál
Prof. Dr. Heim Pál (1875–1929) hihetetlen munkabírásával, újító szándékú klinikusi elképzeléseivel, a táplálkozásról, valamint a nevelő tevékenység fontosságáról vallott nézeteivel már fiatalon nagy szakmai hírnevet szerzett. Kiemelt szerepet tulajdonított a betegek lelki egészségének, testünk fizikai tüneteire gyakorolt hatásának, gyógyítói munkája során ezért következetesen foglalkozott a mentális egészség helyreállításával is. A professzor nevéhez fűződik a legendás Heim Nővérek szolgálat megszervezése is, amely még határainkon túl is komoly elismertségre tett szert. A korabeli sajtó halálakor nevezte el Heim professzort Csoda Pálnak.
Forrás: http://heimpal.hu/