Csák János: Identitás, önrendelkezés, cselekvőképesség
![CSÁK János](https://cdn.origo.hu/2023/12/ws9ZVHJ79SRTJ38OKjggcIjVTYS6xcEclb27yFpOR6Y/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2YwNDcxNDZlMmMyODQxNjk4YzI4NmEwOWRhZDg1ZDk2.webp)
"A Csángó Bál nem a múltról szól. A hagyományainkat meg kell élni, mert aki nem becsüli az ősei teljesítményét, annak nem lesz jövője, és őt sem fogják becsülni az utódai. Az a feladatunk, hogy ezt a lelki örökséget megtartsuk" - hangsúlyozta Csák János.
A tárcavezető arról beszélt, hogy a magyarok valamiféle szellemi jelenséget testesítenek meg; ez a mi kultúránk, az észjárásunk, az életmódunk, ahogy gondolkodunk az embertársunkról.
Csák János úgy fogalmazott, hogy a kultúra három dolgot ad nekünk. Az egyik az azonosságtudatunk, hogy tudjuk, kik vagyunk, mert csak ez alapján tudunk élni az önrendelkezésünkkel, ami ahhoz szükséges, hogy cselekvőképesek legyünk. Hozzátette: Székelyföldön nagyon erős azonosságtudat van, de autonómia, önrendelkezés még nincs és ez korlátozza a cselekvőképességet.
Nekünk az a feladatunk, hogy minden magyar nemzetrész cselekvőképes legyen, képes legyen megőrizni identitását, és rendelkezni sorsa felett. A magyaroknak 1100 éve pontos iránymutatásunk, hogy a kultúránk az Isten, család és haza hármasságában gyökerezik -
szögezte le Csák János.
Az idei Csángó Bál fővédnöke Novák Katalin köztársasági elnök, a megnyitón jelen volt Lévai Anikó, a miniszterelnök felesége, valamint Németh Zsolt, az Országgyűlés Külügyi bizottságának elnöke.
A XXVI. Csángó Bál a Kisebbségekért - Pro Minoritate Alapítvány és a Válaszút Népművészeti Egyesület rendezésében zajlik szombat délutántól vasárnap hajnalig, tizenkét órán át a budapesti Bálnában.
Az idei műsorban kiemelt figyelmet kapnak a kortárs csángó költők, elhangzanak a somoskai Demse Márton, a klézsei Duma András, a lujzikalagori Gábor Felícia, a magyarfalusi Iancu Laura versei, prózái, saját tolmácsolásukban, mellettük a gyimesi költőreménység Tankó Erika is színpadra lép.
Közönség elé lépnek a moldvai és gyimesi hagyományőrző táncosok, énekesek, zenészek. A színpadi gálaműsorban közreműködnek a hagyományokat jól ismerő hagyományőrzők, Petrás Mária, Nyisztor Ilona, Tímár Magdó, Hodorog András, Lukács István Luki.
A magyarországi csángó muzsikát játszó előadók közül szerepel a műsorban Szabó Balázs, Borbély Mihály, Farkas Zoltán "Batyu", Lőrinszky Attila, a Rézeleje Fanfárosok zenekar, a Somos együttes, a Tázló együttes, a Szigony zenekar, a Zurgó együttes.
A Csángó Bálon mintegy 1500 vendég vesz részt. A csángó kultúrkörből mentett munkákat a művészek fényképeken, textil- és kerámiamunkákon mutatják be egy kiállításon, a csángó magyar táncokat csángó és gyimesi hagyományőrző csoportoktól lehet megtanulni.
Az első budapesti Csángó Bál szervezői annak idején azért fogtak össze, hogy ráirányítsák a figyelmet a veszélyeztetett moldvai, gyimesi és hétfalusi csángókra, az általuk létrehozott különleges értékekre, és segítsék a csángó közösségek fennmaradását.
Jelenleg mintegy ötvenezren beszélik a csángó magyar nyelvet, a Romániában élő csángó származásúak száma 250 ezer.