Az amerikai külügyminisztérium szerdán leszögezte, hogy az afganisztáni volt tálib kormányzat minisztereinek az őrizetbe vételét óhajtja. Richard Boucher, a tárca szóvivője, ezt azzal indokolta, hogy a tálib kormányzat menedéket és támogatást nyújtott az al-Kaida szervezetnek, illetve az Afganisztánban működött terroristáknak.
A szóvivő ezzel a kijelentésével azokra a hírekre reagált, miszerint az új afganisztáni hatóságok szabadon engedték a volt tálib kormány három egykori miniszterét. Boucher megfogalmazása szerint az őrizetbe vételre, illetve őrizetben tartásra vonatkozó amerikai igény a "vezető tálib tisztségviselők" körére terjed ki. Az amerikai külügyi szóvivő hangsúlyozta, hogy - egyelőre legalábbis - csupán sajtójelentések szólnak a szabadon engedésekről.
Az első jelentések egyébként Obaidulla molla volt védelmi miniszter, Szaadudin molla volt bányaügyi miniszter és Nuruddin Turabi molla volt igazságügy-miniszter szabadon engedéséről szólnak. Később azonban már azt állították, hogy csak egy miniszterről, Turabiról van szó.
![]() |
![]() |
A kubai amerikai támaszpont |
A most folyó munkák rég nem látott pezsgést visznek a hidegháborúból itt felejtett, Fidel Castro Kubai Köztársaságától hermetikusan elzárt támaszpont életébe. A Guantánamói-öbölnél fekvő bázis 45 négyzetmérföldet hasít ki Kuba területéből, a sziget délkeleti csücskében. Utoljára a kilencvenes évek közepén volt itt nagyobb élet, amikor nem csupán kubai menekülteket, hanem Haitiból menekült emberek ezreit kellett átmenetileg elszállásolni.
Az amerikai tengerészgyalogság még a spanyol-amerikai háború alatt, 1898-ban szállt partra a Guantánamói-öbölben, és az akkor létrehozott támaszponton azóta sem vonták le az Egyesült Államok lobogóját, pedig az 1959-es kubai forradalom után Castro követelte az amerikaiak távozását, "Kuba szívébe mártott tőrnek" nevezve a támaszpontot.
Washington egy 1934-ben kötött szerződés alapján évente 4,085 dollár használati díjat fizet a támaszpont használatáért- pontosabban csak fizetne, mert az önérzetes havannai rezsim nem hajlandó elfogadni a csekket. Így hát a többszörös szögesdrót kerítés egyik oldalán a kubai határőrök, a másikon az amerikai tengerészgyalogosok csőre töltött fegyverrel strázsálnak.
A támaszpont területén egyebek közt a McDonald's gyorsétterem, a légkondicionált mozi és a golfpálya jelzi, hogy ez a világ nem csupán az egyenruhák színében és formájában különbözik a szögesdróton túli világtól. Ellentétben azonban az évekkel ezelőtt elhelyezett menekültekkel, az Afganisztánból érkező foglyok nem élvezhetik majd az amerikai fogyasztói kultúra áldásait. Egy azonban biztos: a téli afgán hegyek barlangjai után egyetlen fogoly sem fogja azt érezni Guantánamón, hogy "hűvösre került".
Korábban: