Krumplival harcolnak a felbőszült spanyol bányászok
![Sztrájkoló spanyol bányászok, a kormány megvonta az iparág támogatását](https://cdn.origo.hu/2023/12/fj21h8bPGNTYaUo1hPQjanIKoXR0vT7GM-SzfMWHicI/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZkYzI3YTI2ZjIxNTQ4NWE5NzA3MTQ2ZTcwYjViY2E4.webp)
Az észak-spanyolországi Asturias tartományban néhány napja valóságos gerillaháború kezdődött. A vasutat sínekre fektetett gerendákkal bénították meg, a főutakon maszkos tüntetők emeltek barikádokat, a hegyes-völgyes vidéken rakéták, gumilövedékek, kövek és sörösüvegek röpködtek. A nemzetközi hírügynökségek és helyi televíziók felvételei szerint olyan jelenetek játszódnak le, amelyeket az elmúlt évben csak forrongó, polgárháború szélén álló arab országokban lehetett látni. Ez a harc azonban nem valahol a harmadik világban, hanem az Európai Unió délnyugati sarkában indult, és egyelőre egyáltalán nem tűnik úgy, hogy a végéhez közeledne.
A spanyol tartományban még május végén hirdettek sztrájkot és ellenállást a munkájukat féltő szénbányászok a gazdasági válság miatt hozott megszorítások ellen. Az ő stílusuk pedig nem a békés ülősztrájk vagy az udvariaskodó üzengetés. Az AP hírügynökség felvételein az arcukat eltakaró tüntetők harcállásokat vettek fel, őrszemeket állítottak, és házi készítésű rakétákkal bombázták az ellenük kivezényelt rohamrendőröket. A bányászok PVC-csövekből fabrikáltak rakétavetőket, amelyekből tűzijáték-rakétákat lőttek a hatóságok menetoszlopaira, de minden egyéb, kézre álló eszközből is fegyvert faragtak. A hírügynökségnek egy bányász azt mondta, hogy golflabdákkal, parittyákkal és házi készítésű krumplikilövőkkel is bombázták a rendőröket.
Hétfőn Asturias, Leon, Galícia és Aragónia tartományokban általános sztrájk is kezdődött, a bányászok mellett közlekedési dolgozók, tanárok, hajóépítők is tiltakozni kezdtek. A kormány ugyanakkor nem volt hajlandó tárgyalni velük, helyette könnygázzal és gumibotokkal felszerelt rohamrendőrökkel próbált rendet teremteni - sikertelenül. Az összecsapásokban a Guardian szerint a múlt héten négy rendőr és három újságíró is megsérült.
Már többször odacsaptak
A bányászoknál az ütötte ki a biztosítékot, hogy a válság által szorongatott spanyol kormány hatalmas megszorításokra készül az észak-spanyolországi bányákban. Az itteni, jórészt veszteséges szénbányászat életben tartására a kormány eddig óriási támogatásokat, évi 300 millió eurót fizetett ki, de ezt most kénytelen 64 százalékkal csökkenteni. A megspórolt 190 millió csak apró töredéke annak az áprilisban bejelentett megszorító csomagnak, amely 27 milliárd euró elvonásával próbálja rendbe tenni az ezer sebből vérző spanyol költségvetést, de épp elég ahhoz, hogy a bányászok úgy érezzék, a kormány halálra ítélte egész életmódjukat.
A spanyol bányászok pedig nem arról ismertek, hogy könnyen beletörődnek az elnyomásba. 1934-ben, néhány évvel a spanyol polgárháború előtt is innen, Asturiasból indult ki az a bányászlázadás, amelyet Franco tábornok csak a marokkói mór zsoldosok segítségével, több ezer áldozat árán tudott vérbe fojtani. A keménykötésű, balos, anarchista és kommunista bányászok azóta is többször szorongatták meg a hatalmat: 1962-ben itt hirdettek először általános sztrájkot Franco uralma alatt, és az 1980-as és 1990-es években is kemény tüntetéseket tartottak a privatizáció és az ágazat átalakítása ellen.
A szénbányászok most annak ellenére emelték fel az öklüket, hogy erejük már igencsak megcsappant: a Time magazin korábbi riportja szerint az 1980-as évek végén még 50 000 bányász élt itt, most viszont csak mintegy 8000 dolgozik a szénbányákban. Az iparág csődje azonban a bányászok szerint közvetve 30 000 munkahelyet veszélyeztet.
Az elmúlt hetekben a sajtónak nyilatkozó zavargók arról beszéltek, hogy szerintük a megszorítások miatt egész bányásztelepülések fognak elpusztulni, és akár meg is szűnhet a szénbányászat Spanyolországban. "Nem megyünk vissza dolgozni, amíg megoldást nem találunk a problémára" - idézte a Guardian az egyik maszkos tüntetőt. "Ha ez azt jelenti, hogy kirúgnak minket, akkor kirúgnak" - tette hozzá a bányász.
Munkanélküliség és energiafüggőség
A bányászok azért érzik magukat különösen nagy veszélyben, mert a jelenlegi spanyol gazdasági helyzetben nem sok esélyük lenne új munkát találni. Az országban a munkanélküliség jelenleg 24 százalékon áll, vagyis rosszabb, mint az összeomlás szélén táncoló Görögországban, a 25 évnél fiatalabb spanyolok felének pedig szintén nincs munkája. Ezért a tüntetők szerint még akkor is jobban megéri fenntartani a bányászatot, ha az veszteséges, ellenkező esetben ugyanis mindenki az utcára kerülne.
Rakétákkal futamítják meg a rendőröket
A lázadók azt akarják elérni, hogy a spanyol kormány 2018-ig tovább támogassa a szénbányászatot. Ezt elvileg megtehetné, az EU ugyanis eddig engedélyezte a szabad versenyt korlátozó kifizetések fenntartását. Pénz azonban nyilvánvalóan nincs rá a jelenleg 8,9 százalékos hiánnyal küzdő spanyol költségvetésben.
A munkás szakszervezetek azonban gazdasági érveket is bedobtak: "Ha a kormány nem változtat a jelenlegi javaslatán, a bányák bezárása és a helyi gazdaság megbénulása hatalmas hatással lesz az ország energiapolitikájára" - idézte a Guardian az egyik szakszervezeti szóvivőt. A szakszervezetek szerint ugyanis a spanyol szén - bármilyen veszteséges is - stratégiai jelentőségű az ország energiafüggőségének csökkentése érdekében.
Elítélt erőszak és hosszú menetelés
Az erőszakos felkeléssel a bányászok azonban elvetették a sulykot. Bár néhány spanyol lap szerint a rakétával lövöldöző keménylegények sokkal eredményesebbek, mint a Madrid főterén üldögélő békés tüntetők, a spanyol kormány már jelezte, hogy az erőszak miatt a jövőben felelősségre fogja vonni a bányászokat. Közölték, hogy a rendőrségnek kötelessége beavatkozni, ha a bányászok kockázatos helyzetet teremtenek. "Bármi történjék, a felelősség azoknak a kezében van, akik ezeket a helyzeteket létrehozták" - mondta a kormány Asturiasba kirendelt küldöttje.
Az elmúlt napokban a BBC szerint a régió több településén megtámadták a spanyol kormánypárt irodáit, egy sínre fektetett farönk miatt pedig egy ártatlan vasúti utas is megsérült. Az eldurvuló helyzetben a tartomány szocialista vezetése is elítélte az erőszakot, a helyi munkástanácsok pedig azt mondták, hogy az erőszak kivételes esemény volt, nem akarják megismételni. A tartományi vezetés közben felkérte a konzervatív kormány iparügyi miniszterét, hogy kezdjenek párbeszédet a problémáról.
A bányászok azonban nem elégednek meg a politikai üzengetéssel. Pénteken menetet indítottak a spanyol fővárosba, Madridba, hogy ott szembesítsék a kormányt a problémáikkal, és kiharcolják a túlélést a bányászvárosok számára. A menet a tervek szerint több héten át vonul majd keresztül az országon, és várhatóan egy hatalmas tömegtüntetésben végződik. Azt nem lehet tudni, hogy végig békés marad-e, de legutóbb, amikor a bányászok Madridba vonultak, gumibotok várták őket - emlékeztetett a Guardian. "Legközelebb dinamittal jövünk vissza" - ígérte akkor néhány bányász.