Muszlim migránsok népesítik be az orosz vidéket
![Celebrating Kurban Bayram in Moscow Islam landscape namaz HORIZONTAL](https://cdn.origo.hu/2023/12/cq6KoYLGgC9FPhURH-8TeDV-h4ABRtXByy6hoh0FI0I/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdhYzFkNzA2MzBmOTQxYmU4NmZiMjU2ZWVjY2MxMzE3.webp)
Hivatalos adatok alapján Oroszország lakosságának a 6%-a iszlám vallású, ami 9,5 millió embert jelent.
Nem hivatalosan viszont, ha
hozzászámoljuk a nagyrészt Közép-Ázsia irányából érkező illegális bevándorlókat, akkor ez az arány 15% körül lehet
– írja a Mandiner.hu a Szabad Európa Rádió információira hivatkozva.
Ezek egy része őshonos tatár és csecsen, a többiek pedig vendégmunkások.
A posztszovjet köztársaságokból már nemcsak a nagyvárosokba települnek be a migránsok, hanem az egyre inkább elnéptelenedő vidékre is, ahonnan az orosz fiatalok tömegesen Moszkvába és Szentpétervárra költöznek.
A bevándorlók főképp Üzbegisztánból és Tádzsikisztánból érkeznek.
Számos közvélemény-kutatás mutatja, az oroszok tartanak a kontrollálatlanul beáramló idegenektől, féltik a munkahelyeiket és az ország demográfiai egyensúlyának a felborulását vizionálják.
Vjacseszlav Posztavnyin, aki a moszkvai migrációval foglalkozó intézetet, a 21. század Migrációs Alapot vezeti, egyenesen
a 13. századi mongol népvándorláshoz hasonlítja a mostani bevándorlási hullámot, amikor Dél-Oroszországban letelepedtek a korábbi nomád törzsek, és megindult a terület iszlamizációja.
A helyi lakosság utolsó reménye az ortodox templomok építése lehet
– véli Posztavnyin, rávilágítva az ott élők félelmeire a muszlim hívek gyarapodásával kapcsolatban.
A VCIOM állami közvélemény-kutató intézet is pont ezt mutatta ki:
az oroszok négyötöde a bevándorlók számának limitálását várja el a kormánytól,
kétharmaduk pedig úgy véli, a migránsoknak számukra kijelölt „különleges területeken” kellene élniük.
A független Levada intézet mérése szerint pedig
az oroszok egynegyede irritációt, ellenszenvet vagy félelmet érez a közép-ázsiaiak iránt.
Pedig nagyon úgy tűnik, nélkülük a vidék hanyatlásának megfékezése reménytelen lehet: az ENSZ urbanizációs jelentése szerint az orosz vidékről való elvándorlás a következő évtizedekben csak tovább gyorsulhat,
a mostani 37 millióról 2050-re 22 millióra csökkenhet a kistelepüléseken élők száma
az ország 144 milliós lakosságán belül.
Az egykor az orosz „idillt” megtestesítő falvak pedig már csak árnyai önmaguknak – omladozó házakat, aszfaltozatlan mellékutcákat és kátyús útvonalakat találunk ott csupán.
Manapság csaknem
36 ezer falu rendelkezik tíz vagy kevesebb lakossal, további 20 ezer pedig a 2010-es népszámlálás szerint teljesen elhagyatottá vált.
A Közép-Ázsiából érkező migránsok integrációja azért könnyebb, mert túlnyomó többségük beszél oroszul. A gyerekeiket is orosz iskolába járatják.
Az olcsó munkaerejükre mindenképp szükség van a szakértők szerint, de hosszabb távon
problémát fog jelenteni a magas népszaporulati rátájuk.
Oroszország pedig emiatt örökre megváltozhat.