Trócsányi: A nemzetállam fogalma egyáltalán nem zárja ki a demokráciát
![TRÓCSÁNYI László](https://cdn.origo.hu/2023/12/n_vkVvo-fo_zAYPcLXpOFisZHXWNm1B21KOwyETpI34/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRlNzM3MDUzMmFjZDQzY2M5MWFkY2E2NmQzMmZlY2Fi.webp)
Trócsányi László izraeli kollégájával, Ajelet Sakeddel való egyeztetése után elmondta: ismertette a nem kormányzati szervezeteket (NGO) érintő magyar jogszabályokat, a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló törvényt, melyet Izrael már korábban, két-három évvel ezelőtt bevezetett. Egyetértettek abban, hogy
a politikai szerepvállalásra törekvő és nemzetközi szervezetekbe hálózódó szervezetek nem tipikus részei a civil társadalomnak.
A migrációs kérdésekről szólva Trócsányi László beszámolt a tranzitzónákról, az ilyenkor szokásos eljárásokról. Hangsúlyozta, hogy Magyarország jogállam, amely a nemzetközi egyezmények alapján biztosítja a menekülteknek járó jogokat, noha másképpen ítéli meg a biztonságos országok kategóriáját, például Szerbiát ilyennek tekinti. A demokráciát veszélyeztető közös ellenségnek határozták meg a terrorizmust, amellyel szemben a legkeményebb eszközökkel kell fellépni.
Egyeztettek a bírák kinevezésének gyakorlatáról a két országban, és egy közös, jövő évi budapesti konferencia rendezéséről határoztak, amelyen a hatékony igazságszolgáltatásért való felelősséget fogják megvitatni. Trócsányi László elmondta: beszámolt Ajelet Sakednek a Sargentini-jelentésről, melynek szerinte elsődlegesen ideológiai jellegűek a mozgatórugói, ugyanis elsősorban a migrációt és a civil szervezetek kérdésköreire irányultak a támadások.
Beszéltek az Izrael számára különösen fontos kiberbiztonságról, és biztosították egymás felé országaik támogatását a nemzetközi diplomácia terepén, a másikat ért esetleges támadások kivédésénél
- közölte.
Trócsányi László Beni Beginnel, a Kneszet alkotmányozó bizottságának tagjával a demokrácia lényegéről, az egyenjogúság kérdéséről tárgyalt. Az új izraeli nemzetállam törvénnyel kapcsolatban egyetértettek abban, hogy
a nemzetállam fogalma egyáltalán nem zárja ki a demokráciát.
A magyar igazságügyi miniszter tanácskozott emellett a nagy tekintélynek örvendő, alkotmánybíróságként is működő helyi legfelsőbb bíróság több, aktív és nyugalmazott bírójával, köztük Eliakim Rubinstein és Aron Barak nyugalmazott, Dafna Barak aktív bíróval. Elsősorban a hatalmi ágak közötti alkotmányos dialógus jelentőségéről beszélgettek, az állami rendszer keretében működő, mégis teljes függetlenséget élvező bírósági szerepkörről, amelyben jogalkalmazóként figyelembe kell venniük az állam elfogadta jogszabályokat - ismertette.
A bírói és a végrehajtói hatalom közötti esetleges feszültség elkerülésének lehetőségét is megvitatták, s ebben a dialógus jelentőségét, a köz és az egyéni érdek közötti harmónia megkeresését, s a közösségek jogainak biztosítását. "A bíróságoknak mindig mérlegelni kell a jogalkotók célját is" - hangsúlyozta Trócsányi László, aki azt is elmondta, hogy Magyarországon hamarosan benyújtják a közigazgatási bíráskodásra vonatkozó új jogszabály tervezetét, s ismertette ennek elemeit az izraeli bíróknak.