A legnagyobb észak-írországi katolikus párt, a Sinn Féin új vezetése szerint vége az erőszaknak
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/fopsV2rwQG8ed1hnVhbAXp8x0Ht1y3Zi-QFib8K8WSk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzMzZGM5M2EwYTQyODRlZjg5YmJkNWVmNWNmOTRmNzVh.webp)
A párt Dublinban tartott rendkívüli kongresszusának kétezer küldötte gyakorlatilag egyhangúlag döntött arról, hogy
Mary Lou McDonald váltsa az elnöki tisztségben Gerry Adamst.
Mary Lou McDonald ellenjelölt nélkül indult a Sinn Féin elnöki posztjáért, így szombati megválasztása biztos volt. A 70 éves Adams, aki 1983 óta állt az észak-írországi brit fennhatóság ellen küzdő radikális mozgalom élén, novemberben jelentette be, hogy az idén távozni kíván posztjáról.
Az alelnöki posztra a párt észak-írországi tagozatának vezetőjét, Michelle O'Neillt választották az ír fővárosban tartott szombati Sinn Féin-kongresszuson.
Ő a Sinn Féin tavaly márciusban meghalt alelnökét, Martin McGuinnesst követi a tisztségben.
Mary Lou McDonald megválasztása az utóbbi évtizedek legjelentősebb, a politikai irányvonalra is minden bizonnyal kiható generációs váltása a radikális katolikus mozgalom élén.
A párt új elnöke ezt jelezte is vezetőként megtartott első beszédében. Megválasztása után a dublini kongresszus küldötteinek kijelentette:
a Sinn Féin új vezető nemzedékének feladata, hogy újító, korszerű módon, új gondolkodásmóddal és merész ötletekkel érje el a párt politikai célkitűzéseit, köztük mindenekelőtt az ír területek egyesítését.
A Sinn Féin vezetője határozott utalást tett arra, hogy a korábbi évtizedek fegyveres erőszakhulláma végképp a múlté.
Mary Lou McDonald első elnöki felszólalásában kijelentette:
a múltbeli csaták újbóli megvívása semmiféle értéket nem teremtene, a háború rég véget ért.
Hozzátette:
nem kell mindenkinek mindenkivel egyetértenie a múltbeli események megítélésében, de abban egyetértésre kell jutni, hogy a múltnak soha nem szabad megismétlődnie.
Általánosan elfogadott az a nézet, hogy a Sinn Féin a brit fennhatóság ellen egykor fegyverrel küzdő Ír Köztársasági Hadsereg (IRA) politikai szárnyaként működött a katolikus milícia csaknem három évtizedes britellenes terrorhadjárata idején, jóllehet ezt párt eddigi elnöke, Gerry Adams soha nem ismerte el, és azt sem, hogy ő valaha az IRA tagja lett volna.
Az IRA terrorhadjáratában becslések szerint háromezren vesztették életüket vagy sebesültek meg, köztük hétszáz brit katona.
A brit elhárító szolgálatok meggyőződése szerint Adams néhai helyettese, Martin McGuinness - aki az 1970-es évek közepéig az IRA katonai tanácsának egyik parancsnoka volt - az 1969-ben kezdődött merényletsorozat jelentős részében kulcsszerepet játszott.
Mégis Gerry Adams és Martin McGuinness vált később az észak-írországi megbékélési folyamat két vezető szószólójává és jelképévé a republikánus oldalon.
Az IRA terrorhadjáratát hivatalosan az 1998-as nagypénteki rendezési megállapodás zárta le, a tényleges áttörés azonban 2007-ben történt, amikor a katolikus milícia leszerelte fegyverzetét.
A megbékélési folyamat sikerét jelezte, hogy egészen a tavaly januárban kirobbant, máig megoldatlan tartományi kormányválságig a protestáns britpárti, illetve az ír egyesítésért küzdő katolikus oldal két legradikálisabb politikai ereje, a Demokratikus Unionista Párt (DUP) és a Sinn Féin együtt kormányozta Észak-Írországot, olyan koalíciót alkotva, amely korábban teljesen elképzelhetetlen volt.