Az erdélyiek elindították a nemzeti régiók európai polgári kezdeményezés aláírásgyűjtését
![A fontosabb dialektuskontinuumok Európában](https://cdn.origo.hu/2023/12/fVcOUi0iTkiPHZHTalcHVprrhpmARDVTeRqRiP5vJXk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2UxMTg4YzEyNjRkOTQzNGU5YTJjZjE0N2JiYTE0Mzc5.webp)
Az aláírásgyűjtő íveket elsőkként az SZNT állandó bizottságának a tagjai, és az erdélyi magyar pártok jelen lévő vezetői írták alá.
A kezdeményezés akkor kerülhet az Európai Bizottság asztalára, ha 2020. május 6-ig az Európai Unió egymillió állampolgára támogatja aláírásával.
Az aláírásoknak legkevesebb hét országban kell meghaladniuk egy az illető ország lakosságához arányított küszöbértéket.
Izsák Balázs, az SZNT elnöke arra kérte a majálisozókat, hogy közösen tegyék győztessé a nemzeti régiók ügyét.
Abbéli meggyőződését hangsúlyozta, hogy
a polgári kezdeményezés indoklásában minden székely, minden magyar ember megtalálja majd a szívéhez közelálló gondolatot.
Azt is hozzátette azonban, hogy a nemzeti régiók kérdése nemcsak a magyarok, hanem megannyi más nép számára is fontos Európában.
Mint Sándor Krisztina, az Erdélyi Magyar Nemzeti Tanács (EMNT) ügyvezető elnöke megemlítette:
az Európai Unió lakosságának tíz százaléka, mintegy 55 millió ember beszéli valamely kisebbség nyelvét.
Biztosra vette, hogy lesz közöttük legalább egymillió olyan, aki támogatja a kezdeményezést.
Vincze Loránt, az Európai Nemzetiségek Föderatív Uniója (FUEN) elnöke a kisebbségek ernyőszervezetének a szolidaritását és támogatását jelentette be.
Mint elmondta:
mind a Minority Safepack polgári kezdeményezés, mind a nemzeti régiókról szóló győzött az Európai Unió bíróságán az Európai Bizottság ellen.
Reményét fejezte ki, hogy nem lesz szükség újabb perekre ahhoz, hogy a kezdeményezésekből EU-s jogszabályok szülessenek.
Az RMDSZ európai parlamenti jelöltlistáján második, befutónak számító helyen szereplő politikusa közölte:
a FUEN közelgő kongresszusán az SZNT lehetőséget fog kapni a kezdeményezés bemutatására.
Mind Mezei János, a Magyar Polgári Párt (MPP) elnöke, mind Csomortányi István, az Erdélyi Magyar Néppárt (EMNP) elnöke a kezdeményezés aláírására buzdította a jelenlévőket.
Mint utóbbi fogalmazott,
a kezdeményezéssel az egyik ellenfelet, Brüsszelt akarják rávenni arra, hogy ne engedje a másik ellenfélnek, Bukarestnek a nemzeti régiók hátrányos megkülönböztetését a források elosztásakor.
Zsigmond Barna Pál fideszes országgyűlési képviselő felszólalásában azt hangsúlyozta: el kell menni szavazni az európai parlamenti választásokon, hogy minél több támogatója legyen Brüsszelben a polgári kezdeményezésnek.
A nemzeti régiókra vonatkozó európai polgári kezdeményezés beterjesztői azt javasolták, hogy
kohéziós politikájában az EU kezelje kiemelt figyelemmel azokat a régiókat, amelyeket nemzeti, etnikai, kulturális, vallási, nyelvi sajátosságok különböztetnek meg az őket körülvevő régióktól.
Az Európai Bizottság 2013 júliusában úgy ítélte meg, hogy a javasolt szabályozás nyilvánvalóan nem tartozik az EU hatáskörébe, ezért nem jegyezte be a kezdeményezést.
A bizottság elutasító határozatát az SZNT elnöke és külügyi megbízottja: Izsák Balázs és Dabis Attila támadta meg az EU luxembourgi bíróságán.
A perben
Románia, Szlovákia és Görögország az EB oldalán, Magyarország pedig a kezdeményezők oldalán avatkozott be.
A 2016 májusában kimondott elsőfokú ítélet még az EB-nek kedvezett, de a fellebbezés nyomán a bíróság 2019. március 7-én megsemmisítette a bejegyzést elutasító EB-határozatot, és
az EB május elején bejelentette a kezdeményezés bejegyzését.
Ez egyébként a magyar diplomácia és az erdélyi magyar politikai elit közös, Brüsszel és Bukarest felett aratott győzelmének tudható be.