A Soros-hálózat állhat a Magyarországról szóló újabb hazugságok mögött
![China's state media warns Soros on betting against yuan, HK dollar China Chinese George Soros investor billionaire SQUARE FORMAT
Soros György](https://cdn.origo.hu/2023/12/74VKSr7eqgTrwu99hS8j_xmM5ij33RTwNxnegaqGiYk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2MyYzUyYzI3MDQwNTQ5ZTM5ZDE1YTVkMzQxYmI3YWMy.webp)
2021. január 23-án a Transparency International magyar szervezete egy jelentést tett közé, amely szerint Magyarország az Európai Unió második legkorruptabb országa. Ezt a hazai, Soros Györgyhöz közeli baloldali média kritika nélkül közölte, pedig még az sem ismert pontosan, hogy a Trasparency kutatása milyen módszertan alapján jutott erre a megállapításra.
A Transparency azt is állította, hogy a forrásbőség növeli a korrupció veszélyét, a magyar kormány pedig semmit nem lép az ügyben. Ez a megállapítás viszont csúsztatás, hiszen a kormány a Nemzeti Korrupcióellenes Stratégia elfogadásával már lefektette az alapjait a korrupció elleni küzdelemnek a 2020-2022-es időszakra, az érintett szervezeteknek pedig ez alapján kell eljárniuk.
A 2014-2020-as programozási időszakban a 272/2014. (XI. 5.) Kormányrendelet tartalmazza az intézményrendszer egyes szereplőinek feladatait a csalás megelőzése és kezelése érdekében. A jogszabály tartalmazza a szabálytalanságok kezelésének rendjét és az Európai Bizottság felé történő jelentéstétel menetét. Ezeket a szabályokat a kormány a 2021-től induló ciklusban is fenntartja, mi több, egy új kormányhatározatban – a Bizottság kéréseinek is eleget téve -, a kormány tovább szigorította a közbeszerzések lefolytatásának kritériumait, írta a Tűzfalcsoport.
A Kormány 1027/2021. (II. 5.) kormányhatározata a közbeszerzések hatékonyságának javítása érdekében szükséges intézkedésekről szól, melyben ez áll: „A Kormány elkötelezett a hazai közbeszerzések átláthatóságának és hatékonyságának folyamatos javítása, a mikro-, kis- és közepes vállalkozások közbeszerzésekben való részvételének elősegítése, a közbeszerzésekhez kapcsolódó adminisztratív terhek további csökkentése, a közbeszerzésekben a verseny szintjének növelése, és ezáltal kedvezőbb árak kialakulásának ösztönzése iránt."
A határozat első pontja úgy fogalmaz, a „Kormány egyetért azzal, hogy az egyajánlatos közbeszerzések Európai Unió módszertana szerinti arányát 15 százaléknál alacsonyabb mértékűre kell csökkenteni", és „egyetért azzal, hogy a közbeszerzésekben a verseny fokozása érdekében további intézkedésekkel kell segíteni a mikro-, kis- és közepes vállalkozások sikeres közbeszerzési részvételét".
Mindez jól mutatja, hogy a kormányzat komoly lépéseket tesz a korrupciós veszély csökkentése érdekében.
Az Európai Számvevőszék, illetve az Európai Bizottság illetékes szerveinek adatai és megállapításai is alátámasztják, hogy a csalásellenes közös fellépés tagállami és uniós párhuzamosságai, a körülményes és bürokratikus információáramlás sokszor a felderítés és a büntetőintézkedések eredményességének és hatékonyságának rovására megy. Az a megközelítés, amelynek keretében a más forrásból kapott információk alapján az OLAF igazgatási vizsgálatot indít, majd pedig ezt nemzeti szintű nyomozás követi, számos esetben túl sok időt vesz igénybe, csökkentve a sikeres vádemelés esélyét.
Az OLAF az esetek 96 százalékában mellélő
A főigazgatóságok többször mutattak már rá, hogy az OLAF zárójelentései nem tartalmaznak elégséges információt ahhoz, hogy azok alapján kezdeményezni lehessen a jogosulatlanul kifizetett források visszafizettetését. Az is tény, hogy az OLAF éves jelentéseiben szereplő szabálytalansági gyanúkhoz kapcsolt korrekciós adatok a Bizottsággal történő egyeztetések végén általában az eredetinek a töredékére csökkennek.
Az Európai Számvevőszék különjelentésében például olyan adatok is szerepelnek, amelyek szerint az OLAF pénzügyi ajánlásai szerinti összegek mintegy 58 százaléka jogalap nélküli, vagy a körülmények mérlegelése folytán szükségtelen azok visszafizettetése. A számvevőszék ugyanebben a kontextusban az eredményes visszafizettetések arányát mindössze 4 százalékra tette!
Ennek ellenére Magyarország komolyan veszi az OLAF ajánlásait
Visszatérő kritika a Soros-hálózat részéről, hogy Magyarország figyelmen kívül hagyja az OLAF ajánlásait, ez viszont nem igaz, hiszen a magyar ügyészség az OLAF ajánlásai nyomán minden esetben protokollszerűen rendeli el a nyomozást. Az OLAF az 2015-19-es évek ajánlásai alapján az ügyészség az ügyek 47 százalékában emelt vádat. Ez a szám lényegesen magasabb, mint a 39 százalékos uniós átlag.
Az ajánlásokkal lezárt vizsgálatok számát tekintve – mindössze öt ilyen volt 2019-ben – ugyanakkor Magyarország a szintén jónak mondható hatodik helyen áll az EU-ban.
A Transparency ezek mellett azt is állítja, hogy a hazai fejlesztési programok hatékonysága alacsony. Az EuroStat adataiból viszont az derül ki, hogy a magyar gazdaság 2006-ban az uniós fejlettség felét, 2012-ben a kétharmadát, 2020-ban az EU–27 gazdasági térség átlagának pedig már a 74 százalékát érte el. Szintén a Transparency megállapításával megy szemben Angela Merkel német kancellár kijelentése is, hiszen szerinte "Magyarország jól használja fel az EU-s pénzeket, okos beruházásokat eszközöl, és okos gazdaságpolitikát folytat".
Ráadásul a Covid-19 okozta válsághelyzet sem volt képes megroppantani a magyar reálbérek töretlen emelkedését: 2019-ben Magyarország volt a dobogó második fokán a reálbéremelkedés ütemét tekintve, vagyis Magyarország a legjobb válságkezelők ligájában játszott Európában ebben az évben is, írja a Tűzfalcsoport. 2019-ben a globális tőkebefektetések összértéke 42 százalékkal csökkent, eközben Magyarországra 140 százalékkal több beruházás, összesen 1700 milliárd forint értékben, érkezett a Covid-válság évében, mint 2018-ban.
A Reuters a napokban a Transparency anyagát összeollózva hazudozott Magyarországról
A magyar baloldali médiát is végigjárta a Reuters cikke, amely szerint a Bizottság azt mérlegeli, nem folyósít Magyarországnak pénzt egészen addig, amíg nem lép fel a korrupció ellen. A Reuters cikke hemzseg a tárgybeli tévedésektől és az alaptalan vádaktól. Egyrészt háttérismeret nélkül dobálózik statisztikai adatokkal, másrészt olyan kritériumokat kér számon Magyarországon, melyeket más tagállamokon nem.
Még Brüsszel is elismeri, Magyarországon a közbeszerzési verseny szintje megfelelő, minden mutatóban javulást ért el Magyarország
A Reuters cikkének állításaival szemben a közbeszerzési szabályozás magyarországi gyakorlata nem tekinthető rossznak a többi tagállammal összehasonlítva. A Bizottság saját adatai alapján Magyarország jó értékkel rendelkezik az odaítélési szempontok tekintetében, a közbeszerzési eljárások átláthatósága kiemelkedő (a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos információk 98 százaléka nyilvános), és a verseny szintje megfelelő.
A közzététel nélküli közbeszerzési eljárások száma az elmúlt 6 évben 3600-ról 274-re csökkent. Az Unió úgynevezett belső piaci eredménytáblája 2019-re vonatkozó adatai alapján a magyar közbeszerzési rendszert a Bizottság átlagos szintűnek értékelte, és vannak olyan területek, amelyeken a magyar rendszer ki tudott emelkedni az EU-s átlagból. Az első 10 legjobb mutatókkal rendelkező tagállam között vagyunk, és összesen 5 tagállamnak van kevesebb „piros jelzése", mint Magyarországnak.
A Reuters cikke „szisztematikusan felmerülő szabálytalanságokról" beszél, eközben a 2017-es uniós ellenőrzés – egy hivatalos audit - a hazai szabályozást rendben találta.
A cikkben megfogalmazott „EU történetének legmagasabb pénzügyi korrekciója" állítás kapcsán szintén a Soros-hálózat mondta tollba az írást, hiszen a közbeszerzések vonatkozásában megállapított, Magyarországot érintő 10%-os átalánykorrekció átlagos mértékűnek minősül, a korrekció továbbá közvetlenül pedig nem a nem megfelelő mértékű verseny miatt történt.
A teljes cikket változtatás nélkül elolvashatja a Tűzfalcsoport oldalán.