Pillanatfelvétel Kínáról
![Hszi Csin Ping](https://cdn.origo.hu/2023/12/0SYKITh2aj9ZlUX_6g1VuhCQOtQ6YL2i0AS_Kd5iVcw/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2RiNDRjYmJjNWJkYjQyZDk4NGQxYzUxOWI2MmU0ZDY3.webp)
A háború valószínűtlen, a béke lehetetlen.
- ezt a Raymond Aron idézetet választotta mottóul a Terror Háza Múzeum főigazgatója.
A kelet-európai kommunista rendszerek kifulladásával egy időben Kína is szakított a szovjet típusú kommunizmussal. A váltásra Mao Ce-tung halála után utódja,
Teng Hsziao-ping vezetésével került sor. Teng olyan forradalmi változást indított el, amelynek világtörténelmi jelentősége a bolsevik puccshoz mérhető.
Már a hetvenes évek végén több marxista dogmát is nyíltan megkérdőjelezett - írja Schmidt Mária.
Arra hivatkozott, hogy Lenin, Sztálin és Mao is újraértelmezte Marx és Engels tanításait, és az új kínai nemzedéknek is ezt kell tennie. 1978-ban arra szólította fel a párttagokat, hogy hagyják az üres elméleteket, legyenek gyakorlatiasok, mert, „az igazságról a gyakorlat és nem az elmélet dönt". Teng elvetette az osztályharcot, az osztályok közötti együttműködésre, a valóságos érdekellentétek áthidalására helyezte a hangsúlyt. Utat engedett a magántulajdonnak, a mezőgazdaságban a háztáji gazdaságoknak, majd a tervgazdálkodás helyett a piacgazdaságnak. Megnyitotta Kínát a külföldi tőke előtt. Nyugatra küldte tanulni és tapasztalatot szerezni fiataljait, szakembereit.
Feladta az egyenlők kizsákmányolásmentes társadalmát ígérő forradalmi célt: a kommunizmust.
Először pár embernek kell meggazdagodnia ahhoz, hogy később mindannyian gazdagok lehessünk
– mondta. Erénynek tekintette a gazdagodást, támogatta a vállalkozásokat. Újra a családot tekintette a társadalom alapegységének.
A kapitalista gazdasági rendszerre való visszaállással párhuzamosan biztosította, sőt megszilárdította a pártállam társadalmi, politikai vezető és irányító szerepét.
Miután Kína egy szigorúan materialista, parancsuralmi rendszer volt, az államkapitalizmusra és a Nyugat haszonmaximálásra fókuszáló stratégiájára különösebb zökkenő nélkül állt át. Mindezt segítette, hogy addigra már egy ideje újra érvényesültek a konfuciánus, meritokratikus elvek. Kína kereskedelmi és üzleti tapasztalatait évezredek formálták, ahogy azt az önképüket is, miszerint ők a világ közepe, és Kína nem más, mint az ég alattiak egyesülése. Az államkapitalizmusra való átállás biztosította a régi-új kínai modell túlélését, amiben az volt az új, hogy a kommunista párt tagjai közül kerültek ki az állami tisztségviselők - írja Schmidt Mária.
A teljes írás a Látószög blogon olvasható.