Ezrek tüntettek Dániában egy munkaszüneti nap tervezett eltörlése miatt
![demonstration defence holiday Horizontal](https://cdn.origo.hu/2023/12/n_QH8Gk3zfppRikdCZPbVMwQ5IpNPkOY-M0WtrKOWpM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzAyZDVhYTI0Y2JhNjQwMmQ5NGY1NDU3MzMwY2U0YTIz.webp)
A megmozdulásra az ország legnagyobb szakszervezetei szólítottak fel, amelyek ellenzik az úgynevezett Nagy Imádság Napjának eltörlését, amelyet 1686 óta ünnepelnek a helyi keresztények a húsvétot követő negyedik pénteken.
A szervezők szerint legalább 50 ezren vettek részt a tiltakozáson, amivel ez lenne az utóbbi több mint tíz év legnagyobb megmozdulása Dániában.
Az ünnepnap eltörlését decemberben javasolta a kormány a magasabb adóbevételek miatt, hogy ebből fedezni lehessen a skandináv ország megnövekedett védelmi kiadásait az ukrajnai orosz hadművelet nyomán.
A koppenhágai kabinet 2030-ig a GDP 2 százalékára emelné a védelmi költségvetést összhangban a NATO elvárásokkal.
Az ehhez szükséges 4,5 milliárd dán korona (233 milliárd forintot) nagy részét az ünnepnap eltörléséből befolyó adóbevételekből finanszíroznák.
Ugyanakkor a szakszervezetek, ellenzéki képviselők és közgazdászok megkérdőjelezték a javaslat értelmét.
Egyes szakemberek szerint a munkaszüneti nap eltörlésének aligha lennének hosszú távú hatásai, mivel a munkavállalók más módon kompenzálnák munkaidejüket.
A dán munkajog szerint ugyanis a fizetést és a munkaidőt nagy részben a kollektív szerződések határozzák meg a jól szervezett munkavállalói és munkáltatói képviseletek között állami beavatkozás nélkül.
A kis parlamenti többséggel rendelkező dán kormány ugyanakkor bejelentette, hogy az ellenállás dacára is keresztül fogja vinni a vonatkozó törvényt. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) adatai szerint az európai országok közül Dániában az egyik legalacsonyabb a munkaidő.