Kiderült, ki kapja idén a Nobel-békedíjat
![MOHAMMADI, Nargesz; REISS-ANDERSEN, Berit Genf, 2023. október 6.
2008. június 9-én az ENSZ genfi székházában készült kép Nargesz Mohammadi iráni aktivistáról, újságíróról. Berit Reiss-Andersen, a norvég Nobel-bizottság elnöke 2023. október 6-án Oslóban be](https://cdn.origo.hu/2023/12/2UFmEkm_lP6vojWlsd9PhC7Yht0Fct_vZx41xZV-NlI/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JiOTQ3MWM4ODU2MzRhNTNiYmMxOGI1OWYzYzE4YmE1.webp)
Az Iránban bebörtönzött emberi jogi aktivista mellett az idei békedíjjal azt a több százezer embert is elismerik, akik az elmúlt évben az iráni rezsim nőkkel szembeni diszkriminációs és elnyomó politikája ellen tüntettek.
A tüntetők mottója, "Nő - Élet - Szabadság" jól kifejezi Mohammadi elkötelezettségét és munkáját
- fogalmazott a Nobel-bizottság a nobelprize.org honlapon megjelent indoklásban. Nargesz Mohammadi nagy árat fizetett a szabadságért és függetlenségért folytatott küzdelméért.
Iránban 13 alkalommal vették őrizetbe, a bíróság ötször ítélte el, összesen 31 évi börtönbüntetést és 154 korbácsütést szabtak ki rá.
Jelenleg is börtönben van - ismertette a közlemény.
A Nobel-békedíjat bejelentő Berit Reiss-Andersen, a norvég Nobel-bizottság elnöke elmondta:
a díj odaítélésekor figyelembe vették, hogy Iránban az elmúlt évben rendkívüli megmozdulások zajlottak, amelyeket sokan forradalomnak tartottak, amit majd még meg kell vizsgálni, de a megmozdulások különlegességét az adta, hogy ez a nők forradalma volt
- hangsúlyozta az elnök.
Az iráni aktivista a 19. nő, aki 1901. óta elnyerte a Nobel-békedíjat.
Iránban tavaly szeptemberben robbantak ki országos tüntetések egy 22 éves kurd nő, Mahsza Amini halálát követően, akit az iráni erkölcsrendészet vett őrizetbe, mert nem az előírásoknak megfelelően viselte a kötelező muszlim kendőt. Amini fogva tartása alatt halt meg, és szemtanúk szerint a hatóságok bántalmazták.
A nobelprize.org portálon megjelent közlemény szerint Nargesz Mohammadi már az 1990-es években, fizikushallgatóként az egyenlőség és a nők jogainak szószólója volt.
Tanulmányai befejezése után mérnökként és különböző reformpárti újságok rovatvezetőjeként dolgozott. 2003-ban kapcsolatba került a teheráni Emberi Jogok Védelmezői Központjával, amelyet a Nobel-békedíjas Sirín Ebadi alapított.
Mohammadit 2011-ben tartóztatták le először. Két évvel később, miután óvadék ellenében szabadlábra helyezték, a halálbüntetés elleni kampányban kezdett dolgozni. 2015-ben ezért újra börtönbe került.
Ekkor kezdett tiltakozó kampányt az iráni börtönökben a politikai foglyokkal, különösen a nőkkel szemben rendszeresen alkalmazott kínzás és szexuális erőszak ellen.
A tavalyi tüntetéshullámot a börtönből támogatta, és szolidaritási akciókat szervezett rabtársai körében. Ezért szigorították fogva tartása körülményeit, megtiltották, hogy hívásokat és látogatókat fogadjon.
Mégis sikerült eljuttatnia a The New York Times című amerikai lapnak egy cikket, amelyet Mahsza Amini meggyilkolásának első évfordulóján közöltek.
Minél többünket zárnak be, annál erősebbek leszünk
-fogalmazott.
A díjjal 11 millió svéd korona (368 millió forint) is jár.
A Nobel-békedíjat hagyományosan az elismerést alapító Alfred Nobel halálának évfordulóján, december 10-én adják át Oslóban.