A jövő terepjáróját akarja az amerikai hadsereg
![Polaris Defense DAGOR](https://cdn.origo.hu/2023/12/-ZfEYcviQxhfsh5cqyIWUnrHGnnLGUCChyx4beRalWM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2IyZjIyMTcyNDYyMjRiYjA5YjFlYjkxYTdkOGQ3Y2M2.webp)
Az afganisztáni és iraki háborúk alapvetően változtatta meg az amerikai haderő járműállományát. Lassan búcsút lehet majd inteni a Humveeknek, az ormótlan, dobozszerű MRAP-osztályú páncélozott csapatszállítóknak, a sok száz sebesült életét megmentő Blackhawk helikoptereknek. De már közelednek a sci-fi játékokból ismert, új generációs harci járművek.
Várhatóan nem lesznek látványos, forradalmi újítások a Joint Light Tactical Vehicle (JLTV), azaz a teljes haderő könnyű, taktikai gumikerekes terepjáróit leváltani célzó program prototípusaiban. Nemhogy atomerőmű, de még a hibridhajtás sem jelenik meg a 4x4-es meghajtású járművekben. Nem tudni, pontosan milyen felszereltség kerül majd a végleges, hadrendbe álló változatba, az amerikai hadseregnek okosan kell egyensúlyoznia a drága csúcstechnológia, és a költséghatékony megoldások között.Nem lesz egyszerű.
Az elvárás meglehetősen magas. Egy nagy terepjáró képességű, robbanások és kézifegyverek lövedékeitől védelmet nyújtó, olcsón gyártható és üzemeltethető járművet keres a haderő, ami képes teljes HMMWV-családot (a polgári Hummer terepjárók katonai ősei) kiváltani. A filmek tucatjaiból és a háborús filmtudósítások ezreiből ismert Humvee járművek felett eljárt az idő és ráadásul olyan szerepkörbe kerültek, melyre egyszerűen a tervezésnél nem készíthették fel őket.
A legnagyobb probléma, hogy a HMMWV fenékrésze lapos, így az útban elrejtett, elásott robbanótestek feszítő hatása teljes egészében az utastérre hat. Éppen emiatt készültek és készülnek az MRAP-osztályú, modernebb páncélozott járművek V alakú padlórésszel: itt a robbanás lökéshullámát oldalra terelik el.
Túl soknak bizonyult az utólagos páncélozás tömege, de az is, hogy géppuskatornyot erősítettek a járműre. Bár a védelmen sokat segít a páncélzat, a hajtáslánc, a Humvee futóműve nem képes kiszolgálni a jármű megnövelt tömegét. Csökkent az autó teljesítménye terepjáróképessége, megnőtt fogyasztása és karbantartásigénye.
Itt jönnek a képbe a Joint Light Tactical Vehicle (JLTV), a könnyű harci járműből többb mint 65 ezer darabot akar beszerezni az amerikai hadsereg. Így nem meglepő, hogy a legnevesebb amerikai és külföldi hadiipari gyártók is saját autót fejlesztenek.
Arobbanások továbbra is veszélyesek maradtak a Humvee-k utasaira nézve, ezért jelenetek meg egyre nagyobb, végül több ezres számban a robbanásoknak jobban ellenálló, nagyobb védelmet nyújtó, de méreteikben is jóval nagyobb 4x4-es és 6x6-os járművek. Márpedig ha mindent szállítani kell egy távoli hadszíntérre, mint a tengerpart és így kikötők nélküli Afganisztánba, minden kilogramm és milliméter számít.
Az első selejtezőn a Lockheed Martin JLTV, az Oshkosh Defense L-ATV és az AM General BRV-O tervei jutottak tovább, így a megkötött szerződések alapján gyártóik mindegyik modellből huszonkét darab prototípust építhetnek meg. A végső győztest várhatóan már jövőre kiválasztják, így az autók sorozatgyártása hamar megindul. Az új járművekre valószínűleg még akkor is nagy szükség lesz az afganisztáni és iraki hadszíntereken, plusz ott is, ahol az amerikai erők jelenléte kisebb sajtónyilvánosságot kap.
A járművek az eredeti kiírás szerint kétféle, normál és utólag felszerelhető, emelt szintű páncélozással érkeznek majd. Az sem jelenthet akadályt, ha a négy kerekükből kettő megsérül, esetleg lövés éri a motorolaj-tartályt, az üzemanyagtartályt vagy a hűtőrendszert: a JLTV-nek ilyen sérülésekkel is tovább kell tudni haladnia.
Az autóra erősíthető utánfutó teherbírása megegyezik majd a járműével: 1600-2500 kilogramm, változattól függően. A gránátok repeszei, illetve a kézifegyverek lövedékei ellen védett küzdőtér kialakítása kifejezetten a jármű alatti robbanások ellen lesz optimalizálva, okulva az elmúlt 10 háborús év tapasztalataiból. Ha a járművet robbanás éri, akkor is nyílnia kell az ajtóknak. A beépített elektromos diagnosztikai rendszer jelzi a kezelőnek, ha hibát észlel a jármű rendszereiben és javításra, cserére van szükség. A túlélhetőséget segíti a küzdőtéren kívül elhelyezett, sérülés esetén önfoltozó üzemanyagtartály és a motortérbe épített automata tűzoltórendszer.
A terepjárót úgy kell kialakítani, hogy legyen felfegyverezhető: távirányítású tornyába közepes- és nehézgéppuskát, automata gránátvetőt szerelnek. És ennek a rengeteg felszerelésnek el kell férnie a tengerészgyalogság elvárásainak megfelelő, kilenc tonnás tömegbe.
Ha igazán könnyű, új generációs katonai terepjáró járművet keresnénk, akkor nem árt egy pillantást vetni a Polaris Defense DAGOR nevű autóra. Ez a különleges feladatok végrehajtására tervezett 4x4-es katonai terepjáró nem vádolható túlpáncélozással: csővázas kialakítású küzdőterében szabadon fütyül a szél.
Az ultrakönnyű harcjármű eredeti feladata 9 katona elszállítása nagyjából bármilyen terepviszonyok között. Ez viszont a nagy teljesítményű motor és a speciális futómű mellett minimális tömeget igényel, így a beépített páncélozás lemaradt. Cserébe alapkialakításban alig 2 tonna saját tömegű, így könnyedén felakasztható akár egy UH-60M Blackhawk közepes szállítóhelikopter alá is. Közel 1500 kilogrammos teherbírásába belefér a kilenc felszerelt katona, bár számukra nem lehet túl kényelmes az utazás. Ha mégis nagyobb védelem szükséges, utólag pótpáncélzat illeszthető rá, de természetesen ennek tömege a hasznos tömegből vesz el, így az eredeti cél már nem teljesíthető.
A költséghatékonyság miatt igyekeztek minél több alkatrészt, egységet átvenni a polgári járműgyártásból. Onnan érkezett a meg nem nevezett motor is, mely a hagyományos dízel üzemanyag mellett a repülésben használt JP8-as üzemanyagról is hajtható.
A jövő katonai terepjáróját egyszerűen, lehetőleg bármilyen szétszerelés nélkül kell tudni szállítani hajókon, a szabvány vasúti szerelvényeken és a C-130 Hercules / C-130J Super Hercules taktikai szállítórepülőgépeken. Ez pedig alapvetően behatárolja, hogy milyen szélességi és magassági lehetőségeket. Meg kell oldani azt is, hogy a minipáncélosokat a CH-47 Chinook és a CH-53 Sea/Super Stallion helikopterekkel külső teherként lehessen szállítani.
Főleg a tengerészgyalogság küzd azzal a problémával, hogy az egyre komolyabb védelmet nyújtó, egyre több védelmi és kommunikációs eszközzel, rendszerrel, fegyverzettel, pótpáncélzattal felszerelt járművei egyszerűen kinövik a szállítási képességeiket. Márpedig a tengerészgyalogság eredeti feladata nem az afganisztáni völgyekben talpig páncélban járőrözés, hanem a partraszálló hadműveletek végrehajtása vízről és levegőből. Éppen ezért ők szeretnék ezt a tömegnövekedési spirált visszafordítani, és könnyíteni a felszerelést szállító hajók terhelésén.
Trautmann Balázs haditechnikai szakszerző a Magyar Honvéd és a Honvédelem.hu munkatársa.