Pestisjárvány áldozatait rejtő temetkezőhelyet tártak fel Londonban
![pestis, London, 1665](https://cdn.origo.hu/2023/12/1yWEU57UoIL_u8KOaX5tTj1cGHXsMMtAFRWbpqRCDNk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRjMjMxZGEyMWNlZTQwYmE5YzY0NDc5YWE1Mzk4Mzhi.webp)
A Bedlam vagy másképpen Bethlehem és New Churchyard elnevezésű temetőt 1569 és 1738 között használták a londoniak, így az 1665-1666-os nagy angliai pestis járvány idején is, amely az ország utolsó ilyen típusú járványa volt. Az egykori sírkert jelenleg a brit fővárosban készülő gyorsvasútvonal tervezett Liverpooli Street-i állomásának területén fekszik.
A tudósok reményei szerint a járványban elhunytak csontvázainak vizsgálata sokat segíthet a megbetegedést okozó baktériumtörzs fejlődésének megértésében.
A mintegy háromezer csontváz eltávolításán, a régészeti bizonyítékok rögzítésén egy 60 tagú régészcsapat dolgozik a következő négy hétben, heti hat napon keresztül, több műszakban. A szakértők szerint régészeti szempontból a lelőhely London legértékesebb 16-17. századi temetkezőhelyének bizonyulhat.
A temető feltárása után a régészek egy rétegnyi középkori mocsárüledéken áthatolva egészen a római kori maradványokig szeretnének leásni. A lelőhely alatt ugyanis egy római út húzódik, ahonnan már eddig is több érdekes lelet - patkó, temetkezési urna - került elő.
A helyszín régészeti munkálataival szeptemberre kell elkészülni, ezt követően tovább folytatódik az építkezés.
"A feltárás egy egyedülálló lehetőséget teremt, hogy többet megtudhassunk a 16-17. századi londoniak életéről és haláláról" - mondta el Jay Carver, az ásatás vezetője. Hozzátette: A temetkezési hely London történetének egy izgalmas fejezetét tárhatja fel, azt az időszakot, amikor a Tudor-kori városból kozmopolita, kora-újkori település vált.
A régész szerint valószínűleg ez az első alkalom, hogy ilyen nagy minta áll a tudósok rendelkezésére a korszak tanulmányozására. A temetkezőhelyet különböző társadalmi rétegekből származó csoportok és személyek használták.
A Crossrail gyorsvasút építését kísérő archeológiai munkák összességében Nagy-Britannia legnagyobb régészeti projektjének számítanak, eddig mintegy 40 helyszínen, több mint 10 ezer lelet került elő London múltjából.
A Liverpool Street-i állomáson 2013-ban és 2014-ben folytattak előzetes ásatásokat, akkor több mint négyszáz csontvázat és nagyszámú tárgyi leletet találtak a régészek.