Leálltak a Jupiter körül keringő Juno űrszonda berendezései
![Jupiter és a Juno-űrszonda Juno and Jupiter's aurorae, illustration ARTWORK GAS GIANT I](https://cdn.origo.hu/2023/12/d8X5PErdBepHRV17d1L7_AHsDZRJprk5lyJvo5cCt-U/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2M4MzQ3ODIwZDA4ODRkZmZiYTAxMmNlZDIyNWNlNTMz.webp)
A tájékoztatás szerint ez előző nap, október 18-án történt: a Juno automatikusan úgynevezett "biztonságos üzemmódba" kapcsolt, leálltak a kamerái és műszerei. A NASA közlése szerint az űrszonda a másnapra, október 19-re tervezett adatgyűjtést már nem végezte el a Jupiter körül keringve.
A Juno kommunikál ugyan a földi irányító központtal, de működése korlátozott lesz, amíg a NASA mérnökei meg nem állapítják a meghibásodás okát.
A kutatók sajtóközleményükben azt írták, hogy a biztonsági üzemmód akkor lép érvénybe, ha a műszerek állapota nem felel meg az előírtaknak. Ezúttal a berendezéseken kívül néhány nem létszükségletű eszközt is kikapcsolt a szonda, majd a Nap felé fordult, hogy napelemei fel tudjanak töltődni.
Egy hét leforgása alatt ez már a második meghibásodása az űrszondának. A múlt héten a Juno hajtóműrendszerének két szelepével adódtak gondok, de a NASA szerint az akkori és a mostani problémának nincs köze egymáshoz. A gondok miatt az elliptikus pályán keringő űrszonda decembernél korábban nem kerül ismét bolygóközelbe. Az űrszonda először augusztusban közelítette meg annyira a bolygót, hogy felvételeket tudott készíteni a Jupiter viharos északi sarkáról.
A napenergiával hajtott Juno ötévi utazás után júliusban állt a gázóriás körüli pályára. A Juno fő küldetése, hogy felmérje a Jupiter mágneses mezejét.
A hidrogénből és héliumból álló gázgömb légkörén kell "keresztülnéznie" a pólus fölötti pozíciójából,
és fel kell mérnie a bolygó felszínét. A Jupiterrel kapcsolatban a tudósokat különösen az érdekli, mennyi vizet tartalmaz a bolygó, ami döntő fontosságú annak meghatározásában, hogy a Naprendszeren belül hol született az óriás.
Az űrszonda méréseivel arra a kérdésre is keresik a választ, hogy van-e szilárd magja az égitestnek. Meg akarják tudni azt is, miért a Jupiter déli és északi fényei a legragyogóbbak a Naprendszerben. A tudósok megfejtenék a Nagy Vörös Folt titkát is. A folt a Jupiter jellegzetes, távcsövekkel a Földről is jól látható légköri képződménye.
A Lockheed Martin építette űrszondának 20 hónapig kell kitartania, ezután minden bizonnyal belehull a Jupiter légkörébe, amely összeroppantja és elégeti.