Ha ezt meglépik, 102 bolygóval gyarapodhat a Naprendszer
![Pluto, hegységek](https://cdn.origo.hu/2023/12/vGCFRxrSgvZpoD_WR2K1hzgxGanEShxOHpulW1SgJRg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzVmMzJhYTQ3ZThmZTRjMDQ5MjMzYWY1NGU1NTkxNjMz.webp)
A Plutót még 2006-ban minősítette át a Nemzetközi Csillagászati Unió (IAU) határozata törpebolygóvá. Hamarosan azonban ismét a bolygók között találhatja magát, ha helyt adnak a New Horizons küldetésben részt vevő tudósok kezdeményezésének – olvasható a Popular Science magazin hírében.
Röviden arról van szó, hogy Alan Stern, a NASA bolygókutatója új bolygódefiníciót szeretne megalkotni, amely szerinte jobban összhangban van a jelenkor tudományos eredményeivel, ötletét a márciusi Holdi és Planetáris Konferencián ismertetné a résztvevőkkel. Az ellentábor szerint Stern definíciója egy erősen leegyszerűsített képet adna a Naprendszerről, és igen komoly káoszt teremtene az űrkutatásban.
Ezzel ugyanis Naprendszerünk nem nyolc, hanem összesen 110 bolygónak adna otthont, tehát nem pusztán egy-két égitest újradefiniálásáról lenne szó.
De mi is változna pontosan? A jelenleg érvényes definíció szerint: „A bolygó olyan jelentősebb tömegű égitest, amely egy csillag vagy egy csillagmaradvány körül kering, elegendően nagy tömegű ahhoz, hogy kialakuljon a hidrosztatikai egyensúlyt tükröző közel gömb alak, viszont nem lehet elég nagy tömegű ahhoz, hogy belsejében meginduljon a magfúzió, valamint tisztára söpörte a pályáját övező térséget.” A New Horizons kutatói többek között az utóbbi miatt sem értenek egyet a bolygók jelenkori definiálásával, ugyanis ha egy égitestnek nagyon széles pályája van, hatalmas méretűnek kell lennie ahhoz, hogy ezt a kitételt teljesítse. Például amennyiben a Föld keringene a Pluto pályáján, még szülőbolygónk sem tudná tisztára söpörni a pályáját.
Ehelyett Sternék a következő meghatározás elfogadását javasolják:
A bolygó legyen egy olyan, csillagnál kisebb tömegű égitest, amelyben a magfúzió nem indul be, ugyanakkor elegendő saját gravitációval rendelkezik ahhoz, hogy pályaelemeitől függetlenül gömbalakja leírható legyen triaxiális (háromtengelyű) ellipszoidként.”
Röviden és tömören ez azt jelenti, hogy minden, ami egy csillagnál kisebb – így Holdunk is –, bolygónak minősülne.
Ezzel természetesen számos szakember nem ért egyet, szerintük egy csillagászati objektum méretének igenis döntőnek kell lennie ahhoz, hogy milyen kategóriába soroljuk az adott égitestet. A New Horizons kutatói és az IAU csillagászai március 21. és 25. között ütköztetik érveiket.