Nyúlfogai vannak a szellemcápának
![szellemcápa](https://cdn.origo.hu/2023/12/YG6FyEzuKBWTWDf-WC_oWPgpysvFGuNRfPYg6bELI2s/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2M4NGI4MjExNTkzYzQ4NTI4M2IyMmIwYjVjZDFmMDI3.webp)
Az állat – amely a Hydrolagus erithacus tudományos nevet kapta – nagyjából egy méter hosszú, így az eddig felfedezett második legnagyobb szellemcápafajnak számít – olvasható a Live Science tudományos portálon.
A szellemcápáknak is nevezett kimérák (tengerimacska-alakúak, Chimaeriformes) a mélytengerek lakói. Rokonai a (valódi) cápáknak és rájáknak, a közös őstől nagyjából 300 millió éve szakadt el a csoport.
Az új fajnak nyúlszerű fogai vannak, így a Hydrolagus nemzetségbe sorolják, ami magyarul „vízi nyulat" jelent. A csoportba mostanáig három fajt soroltak (H. africanus, H. mirabilis és H. cf. trolli), ezek mindegyike az Atlanti-óceán délkeleti és az Indiai-óceán délnyugati részén él, Dél-Afrika és az Antarktisz között.
A halászok már korábban is fogtak ki véletlenül Hydrolagus erithacus egyedeket. Gyanús volt számukra, hogy a kihalászott példányok nem hasonlítanak egyik ismert szellemcápára sem. „ Míg a H. africanus kicsi és barnás színű, addig a H. erithacus sötét és nagytermetű. Első látásra meg lehetett mondani, hogy nem ugyanahhoz a fajhoz tartoznak" – mondta Kristin Walovich, a Zootaxa című szakfolyóiratban megjelent tanulmány első szerzője.
Mivel mélytengeri lények, a szellemcápák viselkedéséről viszonylag keveset tudni. A Hydrolagus erithacus gyomra azonban árulkodó nyomokat tartalmazott, többek között rákollót, ami arra utal, hogy az erős fogak alkalmasak rákok és más, tengerfenéken élő ízeltlábúak páncéljának feltörésére.