Felmérték, milyen állapotban vannak a hazai erdők
![hazai erdők](https://cdn.origo.hu/2023/12/_M8oI_gFQhwtUqthnw8F1geFTT7qkFZr6NEH-mzOR-M/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VlOGM3NTk4MmUwODQ3MGJhMzViOWNmYTdmNmFmODlk.webp)
A vizsgálatokat 2012 és 2017 között Magyarország kárpáti régiójában végezték, összesen 50 000 hektárnyi területen. Fő célnak az erdők részletes vizsgálatát jelölték meg.
A fafaj-összetétel mellett az erdők szerkezete, a holtfa mennyisége, a különleges igényű fajok szempontjából fontos úgynevezett mikroélőhelyek (például odúk), idegenhonos növényfajok, az újulat és a vadhatás egyaránt a vizsgálat tárgyát képezték. A korszerű számítástechnikai eszközökkel végzett adatgyűjtés 100 x 100 méteres rácsháló pontjaiban történt, és közel 30 felmérő több mint 3200 terepnapját vette igénybe – hangzott el a projekt eredményeit összegző zárókonferencián.
Az erdők részletes felmérésén kívül más kutatócsoportok ugyanezeken a területeken a madár- és denevérfajok előfordulását vizsgálták, ezen kívül pedig a rovarvilág jellemzőbb tagjainak elterjedéséről is aktuális információkat gyűjtöttek. A madárfajok közül legfőképpen az erdőhöz leginkább kötődő harkály- és légykapó fajokat tanulmányozták, de olyan ritkaságok előfordulását is sikerült pontosítani, mint amilyen az uráli bagoly.
A rovarok közül elsősorban a nagytestű, holtfához kötődő bogárfajok elterjedése állt a középpontban – így a szarvasbogár, a nagy hőscincér, vagy a Duna-Ipoly Nemzeti Park címerállata, a havasi cincér.
Mint kiderült, az egyik legritkább bogárfaj, a remetebogár kizárólag a Mátra néhány idős facsoportja odvaiban volt megtalálható.
A program során a szakemberek nem csupán felméréseket végeztek, hanem természetvédelmi intézkedéseket is tettek az erdőlakó denevérek megvédése érdekében. Többek között sor került denevérbarát épület-átalakításokra, barlangi élőhelyek és itatóhelyek kialakítására, védelmére, továbbá mesterséges odútelepek megépítésére.
Az Erdei életközösségek védelmét megalapozó többcélú állapotértékelés a magyar Kárpátokban – rövidebb címén „Kárpáti erdeink kutatása" – projekt három Nemzeti Park Igazgatóság, a Duna-Ipoly, a Bükki és az Aggteleki, továbbá az ELTE Biológiai Intézete, valamint két civil szervezet, a WWF Magyarország és a Bükki Emlőstani Kutatócsoport Egyesület együttműködésében valósult meg. Külső partnerként kiemelt jelentőségű a NÉBIH Erdészeti Igazgatóság, mint irányító hatóság, és az Ipoly Erdő Zrt., mint erdőgazdálkodó együttműködése.
„A hazai nemzeti parkok számára olyan nagy jelentőségű erdőkutatási és kutatás-módszertani pályázat zajlott, amelyre eddig nem volt példa. Nagy kihívás volt számunkra a főpályázói szerep, hiszen ebben a pályázatban saját vállalásaink teljesítése mellett számos partner munkáját is össze kellett hangolnunk. Ennek ellenére úgy gondolom, közösen sikerült a lehető legtöbbet kihoznunk e kutatási pályázatból, és megvalósítanunk minden kezdetben megfogalmazott elképzelésünket. Talán a kiváló eredmények feljogosítanak arra, hogy a közös munka majdani folytatásában is reménykedjünk" – mondta Füri András, a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság igazgatója.
„Ez a projekt egyike annak a 37 magyar projektnek, programnak és alapnak, amely 2012 júniusától a Svájci Hozzájárulás támogatásában részesülhetett.
A hozzájárulás 31 milliárd forint értékben egy olyan szélesebb körű svájci támogatás része, amely a 2004 óta csatlakozott 13 EU tagállam számára elérhető.
Ez a program segítette hozzá Magyarországot és a többi tagállamot, hogy a gazdasági és szociális különbségeket csökkenthesse nemzeti szinten, és a kibővített Európai Unió szintjén egyaránt. Emellett ez az együttműködés a bilaterális kapcsolatokat is erősítette Magyarország és Svájc között" – mondta Peter Burkhard, Svájc magyarországi nagykövete.