Felhőfehérítéssel harcolnának a korallfehéredés ellen
![felhőfehérítés, permetező fúvókák](https://cdn.origo.hu/2023/12/6gyFqpsHjLG5IWSV0Ip5s624x6RXxrUWJ1IKyRa375M/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U4NThiZmU4MjEyYzQ0ODFhNTRkYmUzZDYyMTIzZDhj.webp)
A „tengeri felhőfehérítés" (marine cloud brightening)
néven ismert eljárással nagyobb és több fényt visszaverő felhőket lehet létrehozni, amelyek korlátozzák az alattuk elterülő vízfelület hőmérsékletének emelkedését.
Az elképzelést 30 évvel ez előtt vetette fel először John Latham brit kutató a Nature-ben publikált cikkében a globális felmelegedés lehetséges szabályozására. A gondolat az volt, hogy hajóflottákról a tengervízből kinyert parányi sószemcséket permeteznének a partvonalat körülölelő, alacsonyan szálló felhők irányába.
A só megnagyobbítaná a felhőket, növelné a sűrűségüket és több nap felől érkező hőt verne vissza az űrbe.
A Sydneyi Egyetem kutatói - részben Latham korábbi munkájára támaszkodva – megvizsgálták a technológia alkalmazhatóságát a Nagy-korallzátony tekintetében. Daniel Harrison, a csoport egyik tagja úgy véli, hogy működhet a módszer.
Valamennyi eddigi előzetes számításunk azt mutatja, hogy lehetséges a dolog"
– mondta Harrison az ausztrál televíziónak. „Teljesen hétköznapi módon is meggyőződhetünk róla. Ha egy forró, napsütéses napon eltakarja a felhő a napot, rögtön érezzük, hogy sokkal kevesebb meleg ér bennünket felülről."
A kaliforniai tengeri felhőfehérítő program (Marine Cloud Brightening Project) kutatói az elmúlt hét évet egy olyan fúvóka kifejlesztésével töltenék, amelyről úgy gondolják, hogy képes lesz pont a felhők megváltoztatásához megfelelő méretű és mennyiségű sószemcséket permetezni. A tesztekhez a Nagy-korallzátony ígéretes első számú jelölt.
Noha a világ egyik legjelentősebb természeti csodájaként tartják számon – évi kétmillió látogatót vonz – a Nagy-korallzátony kétharmada már károsodott, és a tengerkutatók attól félnek, hogy az egész rendszer elért egy kritikus pontot.
Harrison és csoportja más lehetőségeket is tanulmányozott annak érdekében, hogy megfékezzék a klímaváltozásnak a korallzátonyra gyakorolt hatását.
Egyik ilyen megoldás, hogy hideg vizet pumpálnak a korallokra.
Úgy hiszik azonban, hogy a felhőváltoztatási technológia a leginkább megvalósítható és környezetvédelmi szempontból a legbiztonságosabb opció.
„Ha csak egy kis hőt tudnánk elvonni a korallzátony fölül néhány hónapig, amikor a legnagyobb a kifehéredés kockázata (amikor a korallok kezdenek pusztulni), képesek lennén egy vagy két fokkal csökkenteni a víz hőmérsékletét, ami már elegendő lenne a károk nagy részének megakadályozásához" – mondta Harrison.
Mi a korallfehéredés?
A globális felmelegedés okozta magasabb vízhőmérsékletről korábban már bebizonyították, hogy ez a korallfehéredés vezető oka világszerte. Amikor a víz túl meleg, a korallok kilökik a szöveteikben élő algákat, amitől teljesen kifehérednek. A korallok túlélhetik a kifehéredést, de nagyobb stressz alatt állnak és jelentősebb a halálozás kockázata.