Újra előkerült az eltűnt zempléni hiúz
![hiúz](https://cdn.origo.hu/2023/12/rLSmC2814qBNkjOgnQyHH_civhTtHUtM48qlN3z_Vbo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2RlNmE3ODg5ZGFkMzQ5NzRhYTk5NzlkZjM3NjY2MDM0.webp)
A WWF Magyarország és az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság 2010 óta működik együtt a nagyragadozók kutatásában. Azóta újabb és újabb fotókkal, videókkal sikerül alátámasztani a faj jelenlétét.
A hazánkban őshonos hiúz és farkas nemcsak tekintélyt parancsoló urai az erdőknek, de valóban fontos szerepük van az erdei életközösség fenntartásában. A ragadozók jelenléte következtében megváltozik a növényevők viselkedése, létszámuk a természetes szintre csökken, ami lehetőséget ad az erdőnek a megújulásra.
Magyarországon az Északi-középhegység ad lehetőséget arra, hogy egykor eltűnt nagyragadozóink a környező országokból visszatérhessenek. Mind a hiúz, mind a farkas egyedszáma ma már 10 és 20 közé tehető, amely reménykeltő növekedést jelent, de még mindig igen alacsony érték, így az állomány egyelőre nem tekinthető stabilnak.
„A WWF Magyarország célja, hogy a védett fajok állományáról minél többet megtudjunk, hogy megfelelő védelmet biztosíthassunk számukra. Emellett nagyon fontos, hogy szemléletformálással felkészítsük a társadalmat a ragadozók jelenlétére. Újra meg kell tanuljuk, hogyan tudunk békében együtt élni ezekkel az állatokkal, hiszen ez nemcsak az ő érdekük, de a miénk is, mivel a nagyragadozók nélkül erdeink természetes egyensúlya megbomlik" – fogalmazott Sipos Katalin, a WWF Magyarország igazgatója.
A zempléni hiúzt legutóbb 2015. december 31-én rögzítette egy kameracsapda. Ezt követően sem nyomok nem árulkodtak a jelenlétéről, sem további kamerafelvételek. „Mivel a hiúz állomány nem stabil hazánkban, így minden egyes egyed nagy figyelmet kap. Ha hónapok telnek el nyomok nélkül, akkor sajnos a legrosszabbra is fel kell készülnünk. Az illegális kilövés visszatérő problémát jelent a nagyragadozókra nézve. Ez az eset azonban szerencsés fordulatot vett.
Az állat az új felvétel alapján úgy tűnik, remekül érzi magát"
– mondta Veress Balázs, az Aggteleki Nemzeti Park igazgatója.
A kamerán látható Zemplénben élő hiúzról vélhetően 2010-ben készültek az első felvételek. Szabó Ádám, nagyragadozó- kutató azóta figyeli és kíséri az útját. „Idén április végén vadászok jelezték, hogy hiúzt láttak a Zemplénben. A kameracsapda felvételeket ezután begyűjtöttem, és a videó megerősítette, hogy az állat épen és egészségesen járja az ösvényeket, erdei élőhelyén" – osztotta meg velünk Szabó Ádám.
A hiúzok védelméért bárki sokat tehet, havonta akár már néhány gömb fagylalt árával egy szimbolikus örökbefogadáson keresztül.