Régen is kerülte az ember a vérfertőzést
![Neander](https://cdn.origo.hu/2023/12/5SWtoLXLaIdz4z6LXKk9vUUQiXacJ1O05YmWMbxhYYA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzI0MTlmODcwNTkyYjQ4YjI5OWVjMTczZjBmMjg3NmZm.webp)
Mivel egyes csoportjai alig több mint két tucat emberből álltak, a belterjesség megakadályozása érdekében intenzíven ápolták a kapcsolatot más családokkal - írja a Science című tudományos lap.
Martin Sikora, a koppenhágai Dán Természettudományi Egyetem kutatója és munkatársai négy anatómiailag modern ember genomját vizsgálták, akik 34 600-33 600 éve a mai Oroszország európai részén éltek.
Szungir késő őskőkori régészeti lelőhelyen 1955-ben találták meg egy felnőtt férfi sírját, emellett két, 9-13 évesen elhunyt fiú kettős sírját is felfedezték. Mellettük a sírban egy vörös krétával megfestett, valószínűleg talizmánként szolgáló férfi combcsont feküdt - mondta el Philip Nigst, a Cambridge-i Egyetem kutatója.
A négy ember DNS-e semmi nyomát nem mutatta vérfertőzésnek. Egyikük sem állt a másikkal közelebb rokonságban a másodunokatestvéri szintnél. A combcsont egy olyan egyéné volt, aki a fiúk dédnagyapja lehetett.
Jóval kisebb mértékben álltak egymással rokonságban, mint ahogy egy akkori, alig több mint 25 fős kis csoportról ez feltételezhető lenne. "Ez azt jelenti, hogy a kora őskőkorban élt emberek megértették a vérfertőzés jelentőségét" - fejtették ki a kutatók.
Az örökítőanyagokból származó adatok alapján elmondható, hogy az ősemberek tudatosan kerülték a belterjességet. "A kisebb családcsoportok valószínűleg nagyobb hálózatban kapcsolódtak össze, ami megkönnyítette az egymás közti cserélődést a genetikai sokszínűség megőrzése érdekében" - fejtette ki Sikora. Így a csoport kis mérete ellenére megelőzték a vérfertőzést.
Ez a családpolitika lehet az egyik oka, miért maradt életben a modern ember és a neandervölgyi miért nem. Az egyik utolsó, a közép-ázsiai Altaj-hegységben élt neandervölgyi populáció ugyanis a vérfertőzés jeleit mutatta. Az egyik egyed szülei például féltestvérek voltak.
A mai Horvátországban lévő Vindija-barlangban talált neandervölgyi leletek új vizsgálata azonban kimutatta, hogy az ilyen extrém vérfertőzés nem fordult elő minden neandervölgyi csoportban.