Rekonstruálták Szantorini vulkánkitörésben megsemmisült belső szigetét
![Szantorini](https://cdn.origo.hu/2023/12/C7V90q3h7syuwC8eojk1Gi3BdSUsFBWOsx_jmo16CGg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VlNmIwNTVkNGU2YTRmNWRiMzhiOGMzMzRjZjEzMWFl.webp)
A csoport egyik magyar tagja, Karátson Dávid vulkanológus az MTI-nek elmondta: a nemzetközi kutatócsoport a geomorfológia mellett más tudományágak képviselőivel is kiegészülve hat évig dolgozott azon, hogy rekonstruálja, milyen ősföldrajzi, domborzati viszonyok uralkodtak az Égei-tengeri vulkanikus szigeten a 3600 évvel ezelőtti, úgynevezett minószi kitörés előtt.
A sziget képét átrajzoló, hatalmas erejű természeti katasztrófa vetett véget a krétai központú minószi kultúrának,
és teljesen elpusztította a Szantorini szigetén fekvő késő bronzkori várost, Akrotirit is, amelyet Pompeihez hasonlóan konzervált a több tucat méter vastag vulkáni hamu a modern régészet számára - fűzte hozzá.
Karátson Dávid rámutatott, hogy a szakemberek sokáig azt gondolták, a kitörés előtt egységes sziget feküdt a mai Szantorini helyén, amely a vulkán felrobbanásakor beszakadt, hátrahagyva a szigetcsoport ma is ismert részeit, és a belső öblöt.
Azonban később kiderült, hogy már a minószi kitörést megelőzően is létezett egy, a maihoz hasonló kisebb belső, vagyis kalderaöböl Szantorinin.
A rangos folyóiratban pénteken megjelent tanulmány újdonsága, hogy a magyar mellett francia, görög, német és angol tudósokból álló kutatócsapat tisztázta,
nem csupán az öböl létezett 3600 évvel ezelőtt, hanem a mai Kameni-szigetek helyén egy korábbi belső sziget is.
A kirobbant vulkáni tufaanyagban ugyanis, mint a mákos tésztában a mákszemek, megtalálhatóak és fotóstatisztikai, valamint geokémiai eljárással elkülöníthetőek a felrobbant egykori sziget alkotóanyagának maradványai is - emelte ki Karátson Dávid.
A kutató hangsúlyozta: a minószi tufa és az egykori szigetet alkotó kőzetek arányának megállapításához fotóstatisztikai elemzést végeztek, a "sziszifuszi munka" eredményeként pedig sikerült megbecsülni a Pre-Kameninek nevezett sziget térfogatát, méretét.
A sziget térfogata 2,2-2,5 köbkilométer lehetett, vagyis kisebb volt, mint a mai Kameni-szigetek mérete. A Pre-Kameni a minószi kitörésben teljesen megsemmisült és elsüllyedt,
táptalajt adva Atlantisz legendájának.
A ma ismert Kameni-szigetek kialakulása csak a robbanást követően kezdődött el - mondta az Eötvös Loránd Tudományegyetem (ELTE) tanszékvezetőjeként dolgozó tudós. Karátson Dávid kitért arra is: a kutatócsoport emellett egy nagy pontosságú radiometrikus módszerrel meghatározta a sziget "életkorát" is,
amely az eredmények szerint a minószi kitöréskor mintegy 20 ezer éves lehetett.
Mivel a minószi előtti utolsó nagy, Cape Riva névvel illetett vulkánkitörés Szantorinin mintegy 22 ezer éve következett be, úgy tűnik, hogy Pre-Kameni azt követően kezdett növekedni.Hozzátette: a jövőben érdemes lenne tisztázni, hogy a beszakadt kalderaöbölben a minószi tufa anyaga alatt milyen rétegek találhatóak, fellelhetőek-e például a még korábbi vulkáni centrumok maradványai Szantorinin.