A dohányzás betiltásával az újszülöttek is csak nyernek
![terhesség, dohányzás, kismama, has, cigaretta](https://cdn.origo.hu/2023/12/UjrjlBeTbQkxEG_Fyh-iycEb6hEMugp6ja5taoIC13Y/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRkMmQ2YjYyYmJlYTRkN2Y4ZmQ3NjAwZTNiN2YyY2M4.webp)
Világszerte közpolitikai intézkedések sokasága igyekszik egészségesebb életmód felé terelni az embereket. Ezek közül is kiemelkedő fontosságúak a dohányzás visszaszorítása érdekében tett intézkedések, mivel az elkerülhető halálozások jelentős hányada köthető a dohányzáshoz. A nemdohányzók védelméről szóló 1999. évi XLII. törvény 2012-ben életbe lépett szigorításának következtében tilossá vált a dohányzás többek között a kocsmákban, szórakozóhelyeken, munkahelyeken, közforgalmú intézményekben. A legnagyobb változás a vendéglátóhelyek, kocsmák esetében történt, ahol korábban ritka kivételt jelentett a dohányzás korlátozása.
A szakértők azt vizsgálták, hogy miként hatott a dohányzás korlátozása a vendéglátóiparban dolgozó nők gyermekeinek születéskori egészségére. Ehhez az MTA Humán Tudományok Kutatóházában működő KSH-MTA KRTK kutatószoba szolgáltatásait vették igénybe, amelyek lehetőséget biztosítanak a KSH mikroadat-állományainak tudományos célú vizsgálatára. Elemzésükben az egyéni szintű élveszületési és csecsemőhalálozási adatbázisokat használták. A vendéglátóhelyeken felszolgálóként, pincérként dolgozó nők újszülöttjeinek egészségi mutatóiban a szigorítás előtti és utáni időszak között bekövetkező változást hasonlították össze egy kontrollcsoport hasonló adataival. A kontrollcsoportot a kereskedelemben és szolgáltatási szektorban dolgozó nők (pl. bolti eladók, pénztárosok, fodrászok, kozmetikusok) újszülöttjei alkották. Utóbbiak anyukái nem csak a törvényi változás után, hanem jellemzően már az előtt is füstmentes munkahelyi környezetben dolgoztak a terhességük alatt, ugyanakkor egyéb tulajdonságaikat tekintve nem különböztek jelentősen a vendéglátóhelyeken dolgozó nőktől, így ideális kontrollcsoportként szolgáltak.
Eredményeink szerint a dohányzási tilalom szignifikánsan javította az érintett anyák újszülöttjeinek egészségét.
A jogszabályváltozás hatására többek között nőtt az átlagos születési súly, csökkent az alacsony (2500 g alatti) születési súlyú újszülöttek és a koraszülöttek aránya, továbbá a csecsemőhalálozás esélye is alacsonyabb lett. A becsült hatások hasonló mértékűek, mint más, kifejezetten a terhes anyákat célzó és az újszülöttek egészségi mutatóit javítani szándékozó (pl. amerikai, kanadai) programok során tapasztalt hatások.
A dohányzási tilalom bevezetése két fő mechanizmus útján javíthatja az újszülöttkori egészséget.
A felhasznált adatok nem adtak lehetőséget arra, hogy e két tényező jelentőségét közvetlenül megvizsgálják, ugyanakkor nagyobb hatásokat találtak az érettségivel nem rendelkező (és a felmérések szerint nagyobb arányban dohányzó) nők újszülöttjeinél, ami arra utal, hogy
a tilalom elsősorban az érintett nők dohányzási szokásainak megváltoztatása útján javította a születéskori egészségmutatókat.
Mivel a szakirodalom szerint a születéskori egészségnek jelentős mértékű hosszú távú hatásai vannak, ezért a dohányzási tilalom az érintett újszülöttek későbbi életét is kedvezően érintheti.