Magyar tudósok különleges kutatása a mesterséges intelligenciáról
![mesterséges intelligencia](https://cdn.origo.hu/2023/12/5Vo5oSurqh2sqITG3n5iEAjL5a4GtqAcOhzgbdL5JfE/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2IyZGI5YWJhNTY0OTQyZDdiZThhZjczNWZiMTZjYTYz.webp)
A mesterséges intelligencia a mesterséges rendszerekben megpróbálja reprodukálni a valós képességeket, ilyen például a látás. Azt a matematikát kutatják, amely ezek mögött a valós képességek mögött rejlik – magyarázta Orbán Gergő, az MTA Wigner Fizikai Kutatóközpont munkatársa az M1 aktuális csatorna hétfői műsorában.
A mi feladatunk az, hogy a biológiai rendszerek mögött találjuk meg ugyanezt a fajta matematikát
- mondta el a kutatócsoport vezetője egy nemrég megjelent publikáció kapcsán, hozzátéve: munkájuk során azt vizsgálják, hogy a különböző rendszerek működési elve, matematikája mennyiben hasonlít vagy tér el egymástól.
A kutatás eredményei az agy működésének jobb megértését segítik. Elmondása szerint
a mesterséges neurális hálózatok alapján megjósolható, hogy nehezebb helyzetben hogyan ismerjük fel a külvilágot.
Ehhez képest majmokat vizsgálva azt tapasztalták, hogy a biológiai rendszerek „matematikája” valamilyen módon eltért a mesterséges rendszerekétől.
A különbséget úgy foglalta össze a kutató, hogy míg a mesterséges technológia azt a bizonytalanságot, ami azzal kapcsolatos, hogy miként értelmezzük a világot, nem tudta reprezentálni, addig az agy által megvalósított matematika képes volt erre.
A kutatók Wolf Singer, az MTA külső tagja frankfurti laboratóriumában végzett majomkísérletek eredményeit értékelve arra jutottak,
hogy az agy egyfajta belső modellhez viszonyítva érzékeli a külvilágot.
A majom idegsejtjei tehát segítenek megérteni, hogy mely matematikai elvek képezik a biológiai intelligencia alapját.
(Forrás: MTI)