Azt hitte, hogy aranyrögöt talált, ám egy szuper ritka meteorit volt
![meteorit](https://cdn.origo.hu/2023/12/8rch6KmQfN8ZA9WfGKbLksI-8Ecd-SfV78dt3vQIH6k/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U0YzA2MjQ0MWMyNzQ4OTY4MGJlYTNiMDg0YjVjMmFh.webp)
A férfi az elmúlt négy évben többször megpróbálta felnyitni az aranyrögnek vélt sziklát, amihez sziklafűrészt, sarokcsiszolót és fúrót is használt, de egyszer sem járt sikerrel. Savval is próbálkozott, ám a szikla meg sem repedt. Egy véletlennek köszönhetően most kapott választ a sikertelenségének okára: a leletről kiderült ugyanis, hogy egy szuper ritka meteorit egy darabja.
Erre utalt a szikla faragott, horpadásokkal teli, gödrös megjelenése, ami akkor alakul ki, amikor a meteoritek belépnek a légkörbe és kívülről elkezdenek olvadni
– magyarázta Dermot Henry, a Melbourne Múzeum geológusa, aki azonosította a ritka darabot.
Hangsúlyozta, hogy az összetételben és a szerkezetben meglévő különbségek miatt a meteoritoknak rengeteg altípusa van, mindazonáltal
van néhány általános tulajdonság, amik alapján le lehet ellenőrizni a meteorit valódiságát. Ilyenek például a mágneses teszt, a súly, a megolvadt kéreg, az alak és a belső szerkezet.
Bill Birch, a múzeum másik geológusa szerint sokat elárul az, amikor egy ilyen sziklát felemelünk a földről, mert ha az érezzük, hogy az szokatlanul nehéz, akkor szinte biztosan egy meteorittel van dolgunk.
Maryborough városa közelében a kutatók már több meteoritre bukkantak. Az egyik kisebb objektum például nem kevesebb, mint 17 kilogrammot nyomott és nagy mennyiségű vasat tartalmazott.
A meteoritek a legolcsóbb űrkutatási formát jelentik, segítségükkel visszautazhatunk az időben és nyomokat mutatnak a Naprendszerünk koráról és kialakulásáról
– magyarázta Henry. – Más, ritka meteoritek pedig olyan szerves molekulákat tartalmaznak, mint amilyenek az aminosavak, az élet építőkövei, ezért is olyan fontosak.
Bár a kutatók még nem tudják, honnan jöhetett pontosan és mennyi ideig lehetett a Földön a David Hole által felfedezett darab, már van néhány ötletük. Szerintük
valószínűleg a Mars és a Jupiter közötti aszteroida övből került a Földre,
ahová a szén-dioxid-kibocsátás alapján úgy tűnik, hogy 100-1000 éve érkezett. A kutatók hangsúlyozták, hogy 1889 és 1951 között számos meteor-észlelés történt a területen.
A meteoritek igen gyorsan csapódnak be, ami azt jelenti, hogy a földet érés során gyakran gödröket, krátereket hoznak létre. Ráadásul a vizsgálatok szerint a Maryborough-meteorit sokkal ritkább, mint az arany.
Egyike lehet annak a 17 meteoritnek, amit valaha feljegyeztek Ausztrália Viktória államában, és ennek az objektumnak van a második legnagyobb tömege és sűrűsége (az első helyen egy 55 kilogrammos meteorit áll 2003-ból).
Nincs két egyforma meteorit és minden új példány tartalmaz olyan, eddig ismeretlen elemet, nyomot, mely a korai Naprendszer jobb megismeréséhez szükséges
– mutatott rá a geológus. – Minden új megtalált meteorit, mint ahogy ez a szuper ritka példány is, tudományos jelentőséggel bír.
A kutatók eredményeiket a Proceedings of the Royal Society of Victoria lapban publikálták.