A Csendes-óceánba hullottak a Mennyei Palota-II darabjai
![Mennyei Palota-II](https://cdn.origo.hu/2023/12/rgrohUl5rTzAdFtP1S0Rmtzbo7viX2bfBAm16U2bYBQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JkYWY3MTY3NTdiYTQ3NWFiOWIyZDY0Y2RhZDRhOGFj.webp)
A laboratóriumként működő űrállomás elvégezte a feladatait, és a földi irányító központ felügyelete alatt visszatért bolygónk atmoszférájába, ahol nagy része elégett, némi törmelék pedig a Csendes-óceán erre kijelölt részébe esett.
A Tienkung-II-t 2016 szeptemberében helyezték földkörüli pályára a Góbi sivatagban található Csiucsüan kilövőállomásról indított hordozóűrhajó segítségével.
A 10,4 méter magas, 3,35 méter átmérőjű, és 8,6 tonna súlyú űrlaboratórium több mint ezer napot töltött az űrben,
ezzel túlteljesítve az eredetileg 2 évesre tervezett pályafutását.
Küldetése során több mint 60 tudományos kísérletet és technológiai ellenőrzést végzett,
egyebek mellett például négy alkalommal hajtott végre kapcsolódási manővert
- legénységet szállító, illetve teherszállító űrhajókkal egyaránt -, eredményesen kipróbálva ezáltal olyan kulcsfontosságú technológiákat, mint a küldetés közbeni élettartam-támogatás, illetve a röppályán történő tankolás.
Az űrlaboratórium elődje, a Tienkung-I 2011-ben kezdte meg küldetését, melynek során szintén kapcsolódási manőverekhez használt technológiákat tesztelt, mielőtt 2018 áprilisában visszatért volna a Föld légkörébe, akkor ellenőrizetlen körülmények között.
Az űrállomások feladata, hogy előkészítsék a tervek szerint 2022-ben elkészülő, 15 éves időtartamra szánt kínai űrállomás építését és üzemeltetését.
Amikor a Nemzetközi Űrállomás (ISS) várhatóan 2024-ben befejezi működését, Kína lesz az egyetlen nemzet, amely állandó állomással rendelkezik a világűrben.
(Forrás: MTI/dpa)