Értékes zsidó tulajdonú műtárgyak rejtőztek a lengyel zsinagóga alatt
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/bU8S3oDwGhcJmzjHHMNB6jIYEEdccel8Lj_2rzKXr7A/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JmOWNjYjJkYzVjZTQyNzU5NTE4ZmNhZjQ5ZDJjMzNm.webp)
Váratlan kincseket találtak a restaurátorok a lengyelországi Wieliczka településen egy 18. században épült, ám azóta lerombolt régi zsinagóga alatt, miközben az épület alapjának szilárdságát vizsgálták. Az egykori padlózat zsidó tulajdonú műtárgyak sokaságát rejtette egy nagyobb méretű (80x70x130 centiméteres), fából készült ládában.
A dobozban körülbelül háromszázötven darab, értékes műtárgyra bukkantunk, köztük egy virágmintás ezüst serlegre, héber betűkkel díszített bronz vázákra és ezüst gyertyatartókra
– mondta Michał Wojenka, a Jagiellón Egyetem Régészeti Intézetének kutatója és a kutatás vezetője a LiveScience tudományos online portálnak.
A meglepően jó állapotban fennmaradt tárgyak között volt még két menóra, a zsidóság egyik legrégebbi jelképe, ami egy hétágú gyertyatartó, amely a Mózes által látott égő csipkebokrot szimbolizálja. A láda két úgynevezett „rimorimot" is rejtett; olyan dekoratív dísztárgyakat, amelyek a Tóra tekercsét „koronázzák meg", illetve egy díszes ezüst plakettet. Utóbbin a tízparancsolat olvasható, amihez egy ezüst lánc is kapcsolódik egy rituális Tóra olvasási útmutatóval.
A kutatók szerint a műtárgyak többsége a 19. századból származik és valószínűleg vallási szertartásokon használták őket. Ezeket között akad néhány szokatlan kivétel is: 18 darab jelvény, amit az Osztrák–Magyar Monarchia tisztjei viselhettek. Ezek eredete egyelőre még rejtély.
Az 1920-as évek adatai szerint körülbelül 1 135 zsidó élt Wieliczkában, ám a közösség nagy részét a németek deportálták a második világháború alatt
– mutatott rá Michał Wojenka. – A háború vége után nagyon kevés ember maradt a városban.
A szakemberek most tovább vizsgálják a talált tárgyakat, amelyeken az egykori zsidó közösségre utaló azonosító jeleket keresnek.