Meglepő kutatási eredmény: a sarkvidékek felé mozdult az élővilág
![heringraj, illusztráció](https://cdn.origo.hu/2023/12/KGs0UP2SZCKQQeLsPIQBT4R3hQzqeeanuGgVd8ctjSM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JlOGIyNzY3MDJkNDRjMjlhMTQ2ZTQyMjUwNDE2MDhj.webp)
A Bristoli és az Exeteri Egyetem kutatói munkájuk során átvizsgáltak az állatok számának változását összegző 540 publikált adathalmazt, hogy kiderítsék, hogyan reagáltak a tengeri növények és állatok a vizek melegedésére - olvasható a PhysOrg tudományos-ismeretterjesztő hírportálon.
Összeállítottunk egy kiterjedt adatgyűjteményt, amely bemutatja, hogyan változott az állatok állománya az elmúlt évszázadban, amikor a világ vizei több mint egy Celsius-fokkal melegedtek
– mondta Martin Genner, a Bristoli Egyetem evolúciós ökológiával foglalkozó kutatója.
Louise Rutterford, a Current Biology című szaklapban megjelent tanulmány egyik szerzője szerint a tengeri fajok eloszlását a sarkvidékek irányába a hideg hőmérsékletek, az Egyenlítő irányába a magas hőmérsékletek korlátozzák.
Előre jeleztük, hogy a tengerek melegedésének hatására a sarkvidékek irányába növekedni fog az egyedek száma, mivel azok az élőhelyek sokkal kellemesebbé válnak
– fogalmazott.
Hozzátette: az Egyenlítő irányában viszont előrejelzésük szerint csökkenni fog az állatok száma, mivel ott túl meleg lesz a túléléshez.
A kutatócsoport elemzése szerint a tengeri élőlények populációi mindkét területen megváltoztak. Például a hering (Clupea harengus) és az Adélie-pingvin (Pygoscelis adeliae) populációja csökkent élőhelyük melegebb vidékein, míg a hidegebb peremein növekedett. Rutterford hozzátette:
úgy tűnik, hogy bizonyos tengeri fajok profitálnak a klímaváltozásból, különösen a sarkvidéki területek határán élők képesek a gyarapodásra.
Ugyanakkor egyes tengeri élőlények nem képesek elég gyorsan alkalmazkodni ahhoz, hogy túléljék a felmelegedést, ez leginkább az Egyenlítő közelében élő fajokra jellemző. Mind a növekedés, mind a csökkenés aggodalomra ad okot, mivel káros hatással lehetnek a szélesebb körű ökoszisztémára.
A tanulmány szerint a következő évtizedekben tovább folytatódhatnak ezek a területi eltolódások, és lehetségessé válik például, hogy több melegvízi halat lehet majd halászni;
de negatív hatása is lehet a partvidéki élőlényekre. Például ha a melegedő vizek otthont biztosítanak kártékony melegvízi paraziták számára, hogy elszaporodjanak olyan akvakultúrákban is, amelyekben korábban nem fordultak elő.
(MTI)