Már a Déli-sarkvidék szárazföldjén is találtak műanyagszemcséket
![Antarktisz](https://cdn.origo.hu/2023/12/xpDDLpfddhupDmiLgzYOAH8P1d3kvnCGurgGJIHDDYs/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VlNjJjMWE1NDU5NzQ3OWZiYTc2ODBkNmE3YzFhYjBj.webp)
Az olaszországi Sienai Egyetem tudósai vezette kutatócsoport a déli-óceáni György király-szigeten gyűjtött apró élőlényeket egy mohával és zuzmóval borított szigetelőanyag-darabról.
Infravörös képalkotó technológiával polisztirolszemcséket (a szigetelő alapanyaga) találtak kicsiny ugróvillások (Cryptopygus antarcticus) tápcsatornájában.
Ezeket az apró ízeltlábúakat az Antarktisz jéggel nem borított területein a domináns fajok közé sorolják, táplálékuk általában zuzmó és mikroalgák.
A Biology Letters tudományos lapban megjelent tanulmány szerzői szerint az ugróvillások szokásos táplálékuk fogyasztása közben eszik meg a műanyagszemcséket. Úgy vélik, a bélrendszerükben talált szemcsék arra utalnak, hogy a mikroműanyag-szennyezés már "mélyen" beszűrődött az emberi világtól távol eső antarktiszi szárazföldi táplálékláncba.
Ha ezekbe a fajokba már bekerült a mikroműanyag, akkor ott lehet a talajban és bejuthatott az ugróvillásokat fogyasztó ragadozók, az atkák szervezetébe is - mondta Elisa Bergami, a Sienai Egyetem kutatója.
Noha az óceánok műanyagszennyezését régóta vizsgálják, keveset tudni arról, hogy mennyi mikroműanyag található a déli-sarkvidéki szárazföldön.
A kutatóbázisok, a katonai létesítmények és a turisták a Déli-Shetland-szigetek részét képező György király-szigetet "az Antarktisz egyik legszennyezettebb régiójává tették" a tudósok szerint.
A Tasmaniai Egyetem kutatói áprilisban megjelent tanulmányukban arról írtak, hogy először találtak mikroműanyag-szennyezést antarktiszi jégmintákban.