Gondolta volna, hogy az otthona ilyen hatással van az egészségére?
![iroda, laptop](https://cdn.origo.hu/2023/12/Gw8bIGu0AKkwn7aG-uBfW4-YbgdHuPqY8n-M85M7BVM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Y2N2I0ZDBjMDhjMDRhNDg5NWI0ZjY5ZjAwOGRmNTM1.webp)
Az egészség, mint szempont egyre inkább felértékelődik az épületek létrehozásakor, tervezésekor - számolt be kedden az egyetem az Origó kérdésére. A tudomány ma már foglalkozik vele, bár az épületet használó ember kevésbé érzékeli, hogy miként hat az egészségére, ha elektromos vezetékek futnak a falban, hogy eltérő akusztikai kondíciók tartoznak a különböző felületekhez, vagy hogy a mesterséges fény tulajdonságai, így például a szín-, a fényhőmérséklet, a káprázás, a kontraszt hogyan befolyásolják a közérzetünket egy szobában, egy irodában.
Nem tudatosul bennünk, hogy optikailag összetömöríti a teret, ha keresztbe csíkos mintázatú a fal vagy a beépített anyagok keménysége, puhasága melegséget sugároz-e
– mutattak rá a kutatók. – Végtelen sok paraméter van, amit egy adott funkció esetében meg kell feleltetni, számításba kell venni egy épület, egy belső tér megtervezésekor.
Ahogy arról az egyetem tájékoztatott, a PTE MIK Építész Szakmai Intézetének munkatársai elgondolkodtak azon, hogy ezekből az ismérvekből lehet-e rendszert építeni, hogy a
számos fizikai tulajdonságot másként sorolnák-e be egy munkatér vagy egy lakótér megtervezése esetén.
Több kérdést megfogalmaztak a témával kapcsolatban: például lehet-e valamiképp kondicionálni, hogy egy tér egészségesebb legyen és milyen paraméterek alapján fogalmazható ez meg? Programozható-e képletszerűen, mérnöki, akár informatikai megoldások segítségével úgy a tér, hogy az egészséges legyen a használója számára? A parametrizált komfortról szóló kutatást a szakemberek a munkaterekre szűkítették le.
A tavaly nyáron kezdődött egyéves projektben pilot helyszínként olyan céget kerestek, ahol nagy létszámban dolgoznak munkavállalók irodai környezetben. A pécsi szakemberek kérdőíven érdeklődtek a munkatársaknál a munkahelyükkel kapcsolatos elvárásaikról, szimulációs helyzeteket teremtettek, virtuális térben létrehozott mintamegoldásokat is felépítettek számukra.
A program maga a „Biomedical Engineering" témakörrel foglalkozik, és az egészség, illetve a mérnökség viszonya sok szempontból kerül górcső alá
– tájékoztatott az egyetem.
A munkahelyi komforttal foglalkozó kutatócsoport több rangos publikációt jelentetett meg a témával kapcsolatban, míg a parametrizált komfort, mint téma a doktori képzésbe is bekerült.
Talán úgy tűnik, hogy éppen az individualizmust irtjuk ki magunkból, építészekből, hogy parametrizálni akarjuk a tervezési folyamatot, de ezen a területen sem hagyhatjuk figyelmen kívül a mesterséges intelligencia megjelenését
– mondta Dr. Medvegy Gabriella, a PTE MIK dékánja. – Ezzel a kutatással azt feszegetjük, hogy hol van e két terület határa: ez egyfajta smartszemlélet, csak most nem a környezetből, hanem az emberből, annak egészségéből indulunk ki.
Hozzátette: ez pedig gyökeresen megváltoztathatja az épülettervezés folyamatát.