3200 Celsius-fok van az eddig ismert legextrémebb bolygón
![Horizontal](https://cdn.origo.hu/2023/12/ljQC1hoq-mn6YkABwAlWNsq7UqZLEmGWWNMLuueAq5g/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2M1ZTkxYThkZWU5NzQ1OWViOGJmODNiODA4ODc2NTUw.webp)
A szélsőséges tulajdonságokkal rendelkező bolygóról szerzett legújabb ismereteket az Astronomy & Astrophysics című tudományos lapban mutatta be a nemzetközi kutatócsoport. A CHEOPS 2019-ben indult útnak, hogy Naprendszeren kívüli bolygókat, úgynevezett exobolygókat vizsgáljon meg közelebbről.
A legmodernebb csillagászati módszerek és technológiák révén már 25 éve lehetséges olyan bolygók felfedezése, amelyek nem a Naprendszerbe tartoznak, hanem más csillagok körül keringenek. Kis számuk és hatalmas távolságuk miatt a Földhöz hasonló exobolygók felfedezése hatalmas kihívást jelent. Az eddig felfedezett több mint 4200 exobolygó nagy része szilárd felszín nélküli gázóriás, így a Jupiterhez, a Naprendszer legnagyobb bolygójához hasonló.
A CHEOPS feladata nem új bolygók felfedezése, hanem a már ismertek alaposabb megismerése. Az elmúlt hónapokban a WASP-18 bolygórendszerrel foglalkozott, amely a Naprendszertől 322 fényévnyi távolságban, a Mérleg csillagképben található - írja a kutatásban résztvevő Osztrák Tudományos Akadémia (ÖAW) közleménye.
A bolygórendszer középpontja a HD 133112 jelű csillag.
Ez a legforróbb csillag, amelyet valaha bolygórendszerben találtak.
Körülötte kering a WASP-189b, egy gázóriás. Bár az ilyen bolygók teljesen alkalmatlanok az életre, a csillagászok számára különösen érdekesek, mert megismerésük jelentősen hozzájárul az ősrobbanás utáni univerzum megértéséhez.
A WASP-189b különlegessége, hogy nagyon rövid, kevesebb mint három földi napnak megfelelő idő alatt kerüli meg anyacsillagát, ráadásul 20-szor közelebb, mint amekkora a Föld-Nap távolság - mondta Monika Lendl osztrák asztrofizikus, a legfrissebb kutatás vezető szerzője, jelenleg a Genfi Egyetem kutatója.
A kutatók feltárták, hogy a WASP-189b másfélszer akkora, mint a Jupiter, és az eddig ismert egyik legextrémebb bolygó. "A CHEOPS segítségével megmértük, milyen fényes a bolygó és ebből következtettünk hőmérsékletére -
3200 Celsius-fokos.
Ilyen magas hőmérsékletnél megolvad a vas, és gáz halmazállapotúvá válik" - fejtette ki a kutató. Bár nem mutattak ki közvetlenül vasat a bolygón, jelenléte feltételezhető a szakértő szerint.
Egy ultraforró Jupiterről beszélhetünk"
- mondta Lendl.
A CHEOPS-misszió során a további megfigyelésekkel azt akarják feltárni, hogy a bolygó hőmérséklete idővel változik-e, és hogyan változik térben a gázatmoszféra. A bolygó mindig ugyanazt az oldalát fordítja csillaga felé. Így egyik oldala állandó világosságban van, másik oldala állandó sötétségben. Ezért a főként hidrogénből álló légkör a naptól távoli oldalon mindig hűvösebb, mint a napos oldalon - közölte a Berni Egyetem.
A HD 133112 is különleges.
A kékes fényű csillag lényegesen nagyobb, és több mint 2000 Celsius-fokkal forróbb is, mint a Nap.
Olyan gyorsan forog, hogy alakja nem gömbölyű, hanem elliptikus. A nagy távolság miatt a CHEOPS nem látja közvetlenül a célobjektumokat, hanem közvetett módszerekre, például az úgynevezett tranzitmódszerre van utalva. Amikor például a Föld elhalad a Nap előtt, annak csak egytizednyivel csökken a fénye a bolygó árnyéka miatt. A módszer segítségével a fényesség csökkenésének mértékéből lehet következtetni a bolygó átmérőjére.
A CHEOPS az ESA és Svájc közös missziója, svájci részről a Berni Egyetem vezeti a Genfi Egyetemmel együttműködésben. A szonda 700 kilométeres magasságban lévő, sarkvidéki röppályáján öt éven át mintegy 500, Naprendszeren kívüli bolygót fog alaposabban megvizsgálni.
(MTI/APA/sda)