Így nézhettek ki egykor a Római Birodalom sorsát alakító császárok
![római császár](https://cdn.origo.hu/2023/12/PFc-Unn_CWAxdUj6-4anyNfQGmzEngRHkIxTBvYEQfo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdjNDAxMjIyMDZkNzRlODFhMzVmMzljYjMyZTQzOTZk.webp)
A rég elhunyt uralkodóknak a vonásait több száz szobor megőrizte, ám a legrészletesebb faragványok sem tudják visszaadni, hogyan is nézhettek ki ezek az emberek a valóságban. Ennek a felderítésére vállalkozott Daniel Voshart, aki a gépi tanulást, mint számítógépes algoritmusokat használt ahhoz, hogy az úgynevezett csomópontok hierarchiáin keresztül feldolgozza a rendelkezésre álló információkat.
Az Artbreeder nevű programmal az algoritmusok mintegy 800 mellszobrot elemeztek, hogy reálisabb arcformákat, vonásokat, hajat és bőrt, valamint élénk színt adjanak a portéknak.
Ezután a szakember tovább finomította a kapott modelleket, majd a rendelkezésére álló érmék, műalkotások és a történelmi szövegek segítségével adta hozzá a részleteket. A portrék végül valóban „életre keltek".
Létezik egy általános szabály a számítógépes programozásban, ami az Artbreederre is vonatkozik: nagyon könnyű eredményt elérni egy jól megvilágított, tökéletesen faragott mellszoborral, amin kevés sérülés található és a szokásos arcvonásokat jól mutatja
– mondta Voshart a LiveScience online tudományos portálnak.
Hozzátette: ezzel szemben egy olyan adatkészlet, amely sérült szobrokat tartalmaz vagy gyenge megvilágítás mellett fényképezték, olyan képeket hozhat létre, amelyek nem túl reálisak.
Az elsődleges forrásként használt mellszobrokat akkor faragták, amikor császárok még életben voltak és a legügyesebb alkotókat fogadták fel annak az elkészítésére.
A császárok összes művészeti és referenciaszövegének felkutatása körülbelül két hónapot vett igénybe, és valamennyi portré összeállítása átlagosan körülbelül 15–16 órát vett igénybe
– mutatott rá a szakember.
A fellelt dokumentumok alapján például a gyakran csak az őrült jelzővel illetett Caligula római császár rendkívül „csinos külsővel" rendelkezett, míg Néró római császárnak lekerekített állkapcsa, szeplős bőre volt, valamint a külsejét az „inkább kellemes, mint vonzó" jelzővel illették.
Daniel Voshart saját bevallása szerint az új koronavírus-járvány miatti karantén miatt kezdett bele a római császár projektjébe, ami egyfajta művészeti kísérletként indult.
Végül összesen 54 római császár portréját készítette el, amely a principatus, a Római Császárság első uralmi berendezkedésének időszakát öleli fel, előzetes elképzelések és elfogultság nélkül kialakítva az arcokat.
Voshart összes portréja elérhető, ide kattintva.