A halott Lincolnról készült fotó hitelességének nyomába eredtek
![Abraham Lincoln](https://cdn.origo.hu/2023/12/8AXgBuf5hD6tEOUJgiU33FR5hBht0LnZ6_6HqRTtqco/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzZlMTU0YmZlY2I0MTRlMGRhMDU4YTc0YzE1OGExMWRm.webp)
Különleges vállalkozásba fogott a Discovery ismeretterjesztő csatorna, aki be szeretné bizonyítani, hogy hiteles a halott Lincoln elnököt ábrázoló ambrotípia, amely a valóság képét azonnal, negatív közbeiktatása nélkül, pozitív képként adja vissza.
Az említett ambrotípiát egy illinoisi széfben őrzik. A kép állítólagos tulajdonosa pedig bíróságon próbálja elérni, hogy a dokumentumfilmet a csatorna ne mutathassa be.
A hitelességet vizsgálók világában ez olyan, mint a szent grál megtalálása
– mondta el Whitny Braun kaliforniai nyomozó, aki Az elveszett Lincoln (The Lost Lincoln) című dokumentumfilmben a fotó hitelességét igyekszik alátámasztani.
Braun kétéves nyomozása után 99 százalékos bizonyossággal állatja, hogy a fotó eredeti. Ám Harold Holzer, a The Lincoln Image: Abraham Lincoln and the Popular Print című 1984-ben megjelent könyv szerzője szerint viszont
a kép nem Lincolnt ábrázolja, és az egész hercehurcát csak újabb hisztériának tartja.
Braun két éve kezdett el foglalkozni a képpel, mikor annak állítólagos tulajdonosa, Jerald Spolar illinoisi fogorvos felhívta. Először nem is hitte el a történetet, a képen látható férfi arca keskenyebb és simább volt, mint a sok millió amerikai fejében élő imázs.
A történet szerint a képet Henry Ulke, egy fotográfus készítette az elnök elleni merénylet után. Ulke a washingtoni Ford Színházzal szemben lakott, abban a panzióban, ahova a meglőtt elnököt átvitték. Lincoln másnap kora hajnalban ott hunyt el, és
Ulke a helyszínen, titokban készítette róla a képet, mielőtt a Fehér Házba szállították volna a testét.
A kép egy ambrotípia, olyan eljárással készült, amelyhez üvegnegatívot használnak sötét háttérrel. Egyes szakértők már a technika miatt is megkérdőjelezik a kép hitelességét, mert az 1860-as évek közepén már kiment a divatból ez az eljárás.
A kép létezését állítólag azért kellett titokban tartani, mert Lincoln hadügyminisztere, Edwin Stanton határozottan ellenezte, hogy a halott elnököt lefotózzák.
1865. április 14. – Merénylet Abraham Lincoln ellen
Abraham Lincoln, az Amerikai Egyesült Államok tizenhatodik elnöke volt az első amerikai elnök, akit hivatali ideje alatt öltek meg. Elnöksége idejére esett a 13. alkotmánykiegészítés és az 1863-as emancipációs kiáltvány. A polgárháborúban Északot győzelemre vezette és törvényileg eltörölte a rabszolgaságot.
A merényletet 1865. április 14-én este 10 és 11 óra hajtotta végre John Wilkes Booth Washingtonban, a Ford Színházban. A fejbe lőtt politikus másnap reggel belehalt sérülésébe.
Mint később kiderült, Booth nem csupán Lincoln életét akarta kioltani, hanem két társával, Lewis T. Powell-lel és George A. Atzerodttal Andrew Johnson alelnök és William H. Seward külügyminiszter meggyilkolását is tervezte. A kor egyik legelismertebb amerikai színészeként ismert férfi ugyanis úgy vélte, az Unió három legjelentősebb politikusának halála után Észak anarchiába süllyed majd, ami a Konföderáció számára esélyt jelentett volna a háború újrakezdéséhez. A merénylet azonban nem tudta megakadályozni a polgárháború befejezését és a Konföderáció bukását.
Mint Holzer elmondta, éppen ezért csupán egyetlen homályos fotó maradt fenn, amelyen távolról látható a koporsóban fekvő, felravatalozott elnök a New York-i városházán.
Az ambrotípiát Lincoln anyjának, Nancy Hanksnek az örökösei őrizték meg, s az egyik leszármazott, Margaret Hanks halála előtt más műtárgyakkal együtt 1986-ban eladta az árveréseket szervező Larry Davisnek. A képre ragasztott postit szerint "Cousin Abe" látható rajta.
Davis azt állítja, hogy volt felesége ellopta tőle a képet és eladta Spolarnak. A fogorvos azonban tagadja, hogy lopott tulajdont vett volna, és éveket szánt rá, hogy bizonyítsa a kép hitelességét.
Braun aprólékos munkával igyekezett felderíteni minden részletet, ami igazolhatja a fénykép eredetiségét.
Arcfelismerő szakemberekkel konzultált, orvosszakértőket, ballisztikusokat hallgatott meg, beszélt Lincoln-kutatókkal és Ulke leszármazottaival is.
Az első gondolatom az volt: hogy létezik, hogy egy ilyen lemez 150 évig ismeretlen maradjon? Abból indultam ki, ez túl szép, hogy igaz legyen"
– idézte fel Braun, akit a szakértők azonban meggyőzték arról, hogy a kép hiteles lehet.
Az is kiderült, hogy Ulke post mortem-fotók készítésére specializálódott, különösen olyanokra, amelyek a holtat nyitott szemmel ábrázolta.
Braun és a dokumentumfilm producere, Archie Gips azért tartotta fontosnak a produkció elkészítését, mert szerintük
a történelem egy fontos részletéről számol be, ami egészen hihetetlen.
Bár - mint mondják - a kép a halott elnököt ábrázolja, mégsem okoz megrökönyödést.
Nem az, amit az ember várna; azt gondolnánk, hogy a szeméből, ahol a lövés érte, ömlik a vér
– magyarázta Gips. – Ehelyett inkább kísértetiesnek tűnik. De semmiképpen sem sokkoló vagy hátborzongató.
Holzer egyik kifogása, hogy miután Lincolnt átvitték a panzióba, levetkőztették, hogy megvizsgálják, nincs-e rajta más sérülés is. Az ambrotípián viszont Lincoln inget visel.
Nem volt minden szakállas ember Abraham Lincoln, akiről 1861 után fotó készült
– érvelt Holzer. – Egyszerűen nem tudom komolyan venni; nem stimmel a dolog.
Ha a fotó valóban eredeti, csillagászati ára lehet:
2011-ben Billy the Kid, a híres vadnyugati pisztolyhős egyetlen megmaradt fotójáért a milliárdos William Koch 2,3 millió dollárt fizetett ki.
Braun szerint a Lincoln-képnek egy múzeumban lenne a helye, mivel az az amerikai embereket illeti meg.
(MTI/AP, Origó)