Körbehajózták a gigantikus A74 antarktiszi jéghegyet
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/BgTyby7O97jaceJlmJQt-306XysWNO2R_vKVKWJ_xsk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzYxNzFiYzA3MjFkNjQyZWJhZDhhOGE0Njk1MGJjM2Ni.webp)
A hajó a hétvégén kerülte meg az 1290 négyzetkilométeres fagyott tömböt. Útja alatt át kellett navigálnia a szűk csatornán, mely a két hete leszakadt jéghegyet a Brunt-selfjégtől (a partról a tengerbe nyúló jégtömeg) elválasztja.
Az európai Unió Sentinel-2 műholdjának sikerült felvételt készítenie a hajóról a művelet közben. A bremerhaveni Alfred Wegener Intézet (AWI) által működtetett jégtörő kutatóhajó a közelben dolgozott egy tervezett expedíción, ezért nem hagyták ki a kedvező alkalmat, és a véletlen adta lehetőséget kutatásra használták ki.
A Déli-sarkvidéknek erről a szakaszáról ekkora tömb utoljára 1971-ben tört le. Ez azt jelenti, hogy a fedetlen tengerfenék és a fölötte tornyosuló víztömeget most úgy éri a napfény, a szél és a hőmérséklet ingadozása, ahogy 50 éve nem fordult elő.
A Polarstern olyan csatornán hajózott keresztül, amely egyes helyeken 500 méternél is keskenyebb volt. Mintákat akartak venni, mielőtt visszafordíthatatlan változások következnének be. "Fotókat és videókat készítenék a tengerfenékről, hogy lássam az élővilágát" - magyarázta Huw Griffith, a brit antarktiszi projekt (BAS) tudósa.
Rendes körülmények között a BAS végezte volna a mintavételt a hétvégén, mivel a bázisuk csak 23 kilométerre fekszik a letörés helyétől. A Halley nevű kutatóállomás azonban jelenleg zárva tart.
Részben a világjárvány miatt folyik nagyon kevés kutatás a Déli-sarkvidéken, másrészt a kutatók várják, mi történik a Brunt-selfjéggel a letörések után. Az A74 ugyanis csak az egyike az előre láthatóan leszakadó két jéghegynek. Ha a második is letörik, az még közelebb lesz a Halley-hez.
(BBC/MTI)