A mélytengerek óriási mértékű faji sokszínűségére derült fény
![óceán, mélytenger](https://cdn.origo.hu/2023/12/rQIwcYTEitMAMI9uxFsHW2wc-GNEoU7s68qeLjV0n48/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzYzZDM3Yzg5NjNmYzQ5NWI4NDkwMzA4YzU1YTc0ZDE5.webp)
A húsz év alatt Hartmut Arndt kutató vezetésével gyűjtött adathalmaz elsőként teszi lehetővé az eukarióták - sejtmaggal rendelkező organizmusok - változatosságának összehasonlítását - olvasható a Science Daily című tudományos hírportálon.
A 4000-8350 méteres mélységből vett üledékminták, a kizárólag a mélytengerekben megtalálható populációk szekvenálása és tenyésztése, majd molekuláris elemzések eredményeként a szakértők képet kaptak a mélytengerek biodiverzitásáról.
A tudósok eredményeikről a Communications Biology című tudományos lapban számoltak be.
A több mint ezer méter mélyben lévő mélytengeri talaj a Föld feszínének több mint 60 százalékát borítja, ezzel a bioszféra legnagyobb része. Mégis keveset tudni az ezen a szélőséges és hatalmas területen élő organizmusok diverzitásáról, elterjedési mintáiról és funkcionális jelentőségéről.
Amit biztosan tudni: a klímaváltozás a víz melegedése, savasodása és oxigéntartalmának csökkenése révén már most hatással van erre az érzékeny ökoszisztémára. Ráadásul a mélytengerek iránt egyre nő az érdeklődés is a nyersanyagkinyerés miatt.
A tudósok korábban azt feltételezték, hogy a mélytengeri medencékben, amelyeket mind ugyanaz az alacsony, 0-4 Celsius-fok közötti hőmérséklet, azonos sótartalom (3,6 százalékos), ugyanakkora nyomás (mélységtől függően 300-500 bar) és nagyon hasonló üledék jellemez, viszonylag kismértékű - és ugyanolyan - a faji sokszínűség.
A molekuláris biológián és a tenyésztésen alapuló kutatásokat kombináló új megközelítéssel azonban nagyon specifikus és lényeges helyi különbségeket találtunk, csak a partvidéki régiók organizmusközösségeiben találtunk némi átfedést - mondta Alexandra Schönle, a tanulmány vezető szerzője.
"Eredményeink szerint a mélytengerek fenekén lévő szerves anyagot a mikrobiális tápláléklánc különböző és korábban nem kellő mértékben számításba vett alkotóelemei hasznosítják újra és adják tovább a hálózatnak. Ez elengedhetetlen fontosságú a globális karbonáramlás megértése szempontjából" - fejtette ki Hartmut Arndt.