Ennek a galambnak sörénye van és annak felborzolásával udvarol
![sörényes galamb](https://cdn.origo.hu/2023/12/yxbNu27Eix2MPh3FZdz-CdqJ8I7cdhsMixSzFHg-Sxs/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzExN2UwYjkzZmE3OTQ2YTQ5MDc0YTgwMTMwOGY3MGVi.webp)
A sörényes galambot Carl von Linné svéd természettudós írta le 1758-ban, a Columba nembe Columba nicobarica néven. A színpompás jövevény már birtokba vette a debreceni állatkert galambröpdéjét, ahol a látogatók is megtekinthetik.
A Délkelet-Ázsia partvidékein és szigetvilágában őshonos sörényes galamb (Caloenas nicobarica) szigetről szigetre vándorló nomád faj.
Kifejlett egyedei arról ismerhetők fel, hogy fémes kék és zöld tollazatuktól jól elütő, fehér farktollakkal rendelkeznek, amelyek egyrészt segítenek a mögöttük repülő társaiknak tartani a haladási irányt, másrészt a madár szaporodóképes korát is jelzik
– magyarázta Nagy Gergely Sándor, az intézmény vezetője. – A hímek hosszú nyaki dísztollaik alkotta sörényük felborzolásával igyekeznek maguknak párt találni, akivel aztán életük végéig együtt maradnak.
Érdekességként említette, hogy a legfrissebb genetikai kutatások alapján
ezt a fajt tartják az egykor Mauritius szigetén endemikus, mára már kihalt dodó legközelebbi élő rokonának.
Élőhelyének csökkenése, vadászata és a kereskedelmi célú befogások miatt a faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) vörös listáján és a washingtoni egyezmény (CITES) I. mellékletében.
Remények szerint hamarosan tojó is érkezik a debreceni intézmény új jövevényéhez, így tovább gyarapodhat majd e ritkaság fajmegőrzési célú állatkerti állománya, jelezte a nagyerdei állatkert vezetője.
(MTI)