Egy teknősfaj fogságban felnevelt egyedeit engedték szabadon Kambodzsában
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/ksgLfS92EGRetfM-qBlS4qI_vsO0xHRxUs03n_U1knI/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzQzNWQyZmQ0OWMyMTQyZDRhY2M3NWNiZjdjYTllOTVk.webp)
A 31 nőstényt és 20 hímet mikrochippel és akusztikus jeladóval felszerelve helyezték ki a Sre Ambel folyóba, hogy a jövőben minden egyes példány életét nyomon követhessék. Az intézetben nevelt teknősök 6-16 évesek, a tojásokat, amelyekből kikeltek, 2006 és 2015 között gyűjtötték be a Sre Ambel és Kampong Leu folyók menti fészkekből Koh Kong és Preah Sihanouk tartományokban.
A tojásokat a Koh Kong Hüllőmentő Központban költötték ki, és ott nevelték fel és készítették fel őket a vadonban való életre is. 2015 óta hatodik alkalommal engedtek szabadon fogságban nevelt királyi teknősöket a Sre Ambel folyórendszerben, összesen már 147 állatot.
A déli Batagur-teknősként is ismert királyi teknős egyike a világ 25 legveszélyeztetettebb édesvízi és szárazföldi teknősének. A Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) vöröslistáján a súlyosan veszélyeztetett fajok közé tartozik. Megmentésének programját az Európai Unió finanszírozza.
A királyi teknős onnan kapta előkelő nevét, hogy a történelmi időkben csak a kambodzsai uralkodói család tagjai fogyaszthatták tojásait. Egészen 2000-ig úgy vélték, hogy a faj kihalt Kambodzsában, ekkor azonban egy kisebb populációt fedeztek fel a Sre Ambel folyóban. 2005-ben Kambodzsa nemzeti hüllőjévé nyilvánították az állatot.
A faj újrafelfedezése óta a helyi halászati hatóság és a WCS együtt dolgozik, hogy megóvják a kipusztulástól. Erőfeszítéseikbe bevonják a helyi lakosságot is, hogy csökkentsék a vadorzás veszélyét.
A szaporítási program kezdete óta először 2011-ben már olyan fészkeket is találtak, amelyeket fogságban nevelt teknősök raktak a vadonban.