Ezért lehet genetikai aranybánya a Föld legkegyetlenebb sivatagja
![Atacama](https://cdn.origo.hu/2023/12/xyr_FLTD9Hqf_ZLCIkv2Pv1aLPlMI_te6vX7FTC_IWk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2QyYWM4MTNmOTQ1YzRkYjFhNmMxMTQ2ZjYzODAxZGY0.webp)
Az Atacama 15 millió éves, és ötvenszer szárazabb, mint a kaliforniai Halál-völgy. Annyira száraz, hogy a 6800 méterre is felemelkedő hegyek teljesen gleccsermentesek. Az élővilága is elképesztő: sok helyre tengeri köd kerül, amely elég nedvességet biztosít bizonyos növények (moszatok, zuzmók és néha kaktuszok) megélhetéséhez. Az ezek mögött a valószínűtlen sikerek mögött meghúzódó mechanizmusok azonosítása a tudomány komoly feladata, ami manapság talán fontosabb, mint valaha, hiszen jó eséllyel
a táplálék növekedésének titkait is feltárhatja egy évről évre melegebbé és szárazabbá váló világban.
A PNAS tudományos szaklapban publikált új tanulmányban a tudósok felfedeztek néhány „rejtett trükköt", ami során felfedezték számos olyan adaptáció genetikai hátterét, amelyek lehetővé teszik a növényvilág virágzását még az Atacama-sivatag hervasztó, szélsőséges körülményei között.
A felgyorsult éghajlatváltozás korszakában kritikus fontosságú a genetikai alapok feltárása a növénytermesztés és az ellenálló képesség javításához száraz és tápanyagszegény körülmények között
– mondta Gloria Coruzzi, a New York-i Egyetem növényrendszerbiológusa a ScienceAlert online tudományos portálnak.
Coruzzi és egy nemzetközi kutatócsoport tíz éven át tanulmányozta az Atacama növényvilágát a sivatagi táj huszonkettő helyszínén, „in situ" és kívül is: növény- és talajmintákat gyűjtöttek és szállítottak a laboratóriumba, amelyeket egy speciális folyadékba fagyasztottak, hogy megőrizzék őket genomiális elemzéshez.
Összességében a sivatag legdominánsabb növényének 32 transzkriptumát szekvenálták, amelyeket azután összehasonlítottak 32 más helyről származó, közeli rokon fajjal, amelyek közül egyik sem mutatott genetikai adaptációt Atacama környezetéhez. A transzkripció ez esetben a DNS-bázis sorrendjében lévő információ átvitelét jelentette az RNS bázis sorrendjébe.
Az volt a célunk, hogy ezt a genomszekvenciákon alapuló „evolúciós fát" felhasználjuk a génekben kódolt aminosav-szekvenciák változásainak azonosítására, amelyek támogatják az Atacama növény sivatagi körülményekhez való alkalmazkodását
– magyarázta Coruzzi. – Az összehasonlító technika 265 pozitívan kiválasztott gént eredményezett, ami arra utal, hogy azok olyan mutációkkal korrelálnak, amelyek előnyökkel járhatnak az Atacama-sivatagban.
A további elemzések kimutatták, hogy ezek közül 59 gén a növénybiológia egyik legtöbbet tanulmányozott modellszervezetében is felbukkan, amely
összefüggésbe hozható olyan élettani és molekuláris folyamatokkal, amelyek fokozhatják a növények ellenálló képességét szélsőséges környezeti körülmények között.
A tanulmány eredményei a szakértők szerint „közvetlenül relevánsak a világ azon régióiban, amelyek egyre szárazabbá válnak, miközben
jelentős veszélyt jelenthetnek a globális élelmiszertermelésre az olyan tényezők miatt, mint a szárazság, a szélsőséges hőmérsékletek, valamint a vízben és a talajban lévő sótartalom.
Ráadásul mivel egyes atacamai növények szoros rokonságban állnak az alapélelmiszerekkel, beleértve a gabonát, a hüvelyeseket és a burgonyát, a tudósok által azonosított gének egyfajta „genetikai aranybányát" jelenthetnek ellenállóbb növények kifejlesztéséhez, ami a bolygó fokozott elsivatagosodása miatt lehet életmentő.