Ahogy a klímaváltozás melegíti az antarktiszi jeget, a szamárpingvinek délebbre merészkednek
![szamárpingvin, Pygoscelis papua](https://cdn.origo.hu/2023/12/ZcIujBrqCET0CilmU5Eyigap10INMRuQynZR8Skihf0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzFhMjkwN2YwYzcyOTQ0NmFhNDA4NDlmOWZhMjRjZTdl.webp)
A Greenpeace M/V Arctic Sunrise jégtörő hajójának személyzete keresztülhajózott az Antarktisz Weddel-tengerén ebben a hónapban, amikor valami olyat láttak, amire nem számítottak.
„Alex Borowitz, a fedélzeten lévő tudósok egyike...a hajónk hídjáról a kétcsövű látcsőn keresztülnézett. Kiszúrt valamit, ami úgy nézett ki, mint egy pingvin kolónia, ott, ahol nem látott korábban feljegyzett pingvineket."- mondta egy videó interjúban a Mongabaynak Louisa Casson, a Greenpeace egy jelenleg az Arctic Sunrise fedélzetén lévő óceáni harcosa. Ahogy a hajó közeledett, a személyzet egy körülbelül 75 fiókából álló szamárpingvin (Pygoscelis papua) kolóniát fedezett fel az Anderson-szigeten, az Antarktisz-félsziget keleti oldalán, amely korábban ismeretlen volt a tudomány számára. A tudósok azt mondják, ez a legdélebb, ahol Antarktisznak ezen a részén valaha látták a fajt, és jelenlétüket az éghajlatváltozás hatásaival magyarázzák. Heather Lynch, egy antarktiszi pingvin szakértő a new yorki Stony Brook University biológusa és az expedíció távoli vezetője, azt mondta a Mongabaynak egy videó interjúban, hogy lehet, hogy közhely, de a szamárpingvinek a kanárik a szénbányában a klímaváltozást illetően, mert olyan szorosan kötődnek azokhoz a tengeri jég körülményekhez.
A szamárpingvinek általában a szubantarktikus régióban találhatók, legnagyobb kolóniáik a Falkland-szigeteken, Dél-Georgiaban és az Antarktisz-félsziget részein vannak. Ellentétben más pingvinfajokkal, akik vándorolnak a táplálkozáshoz és szaporodáshoz. a szamárpingvinek ugyanazon a helyen maradnak nyáron és télen, tehát a körülményeknek ideálisoknak kell lenniük számukra, hogy túléljenek egész évben egy adott területen.
„Nagyon opportunisták, tehát bármely esélyt kapnak, kolonizálják a sziklákat, ahogy a gleccserek visszahúzódnak. Így őket használjuk, hogy megnézzük, az Antarktiszi -félsziget mennyire vált szubantarktiszibb, vagy mérsékeltebb klímájúvá.
Az Antarktisz körüli gleccserjég aggasztó ütemben olvad, ahogy a klímaváltozás felmelegíti a bolygót. Egy 2019-es taulmány azt találta, hogy antarktiszi jég 6-szor gyorsabbam melegedett, mint az 1970-es években. A tudósok a Thwaites Glacier gleccsert, a Végítélet Gelccser néven ismert gleccsert különösen szemmel tartják, amely ha teljesen elolvad, sok méterrel megemelné a globális tengerszinteket.
De nem csak a tengerszint emelkedésre lenne hatással az olvadó antarktiszi jég- ez megváltoztatná az óceáni áramlatokat, hatással lenne az időjárási mintázatokra egészen a trópusokig és zavarná a krill populációkat, melyektől sok faj függ, beleértve a pingvineket, bálnákat és halakat.
A tudósok és természetvédők 3 új védett tengeri terület létrehozását javasolják az antarktiszi régióban, beleértve Kelet-Antarktiszt, az Antarktisz-félszigetet és a Weddel-tengrt, amely a Déli-óceán körülbelül 4 millió km2-ét foglalja magába, azzal érelve, hogy ez lényeges ahhoz, hogy segítsenek a régiónak sikeresen ellenállni a klímaváltozás számtalan hatásának, valamint az ipari krillhalászat nyomásának. A nemzetközi testület, amely az ilyen döntésekért felelős a Commission for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources (CCAMLR), de ismételten nem sikerült megegyezniük ezekről a védett területek létrehozásáról.
Casson azt mondta, a CCAMLR eredetileg 2012-es határidő állapította meg, hogy a védett területek hálózatát felállítsa pontosan a pingvinek védelmében, mert mindezeket a változásokat ők élik meg – de semmi nem történt az azóta eltelt közel 10 év alatt.
„Tudjuk, hogy a védett tengeri területek tényleg fontos eszközök abban, hogy segítsük a természetet alkalmazkodni és létrehozni a rezilienciát a folyamatban lévő változásokhoz.
Az Arctic Sunrise félúton van Weddel-tengeri expedícióján. A szamárpingvineken kívül meg fogják nézni az Adélie (Pygoscelis adeliae) és az állszíjas pingvin (Pygoscelis antarcticus) populációkat is.
„Reméljük, hogy erősebb tudományos érveket tudunk felhozni, miért kellene ezeket a területeket védeni, és növelni a közvélemény nyomásást a kormányokra, hogy végül elérjük az egyezményt és az Antarktisz védetté váljon, ahogy lennie kell és kellene már rég óta.
(Forrás: Mongabay)