Neandervölgyiek által használt kőeszközt fedeztek fel egy barlangban
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/fd7LEAE7LFxoONABeOfvBmiyfH24tHEgKyH2Ui4unKk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzkxZTgwMzFkNzY2ZDQ5NDk4ZjAzYTAyMjQyNTdmNmU1.webp)
A hétvégén megtartott szakmai konferencián bemutatott, középső paleolitikum időszakból (kb. 200-45 000 évvel ezelőtt) származó kőeszközre tavaly októberben bukkantak horvát régészek.
Tihana Ostrina, a Barac-barlangok közintézmény-igazgatója a sajtónak úgy nyilatkozott: a kőeszköz a neandervölgyi ember anyagi kultúrájának bizonyítéka, a felfedezés pedig fordulatot hoz a régészeti lelőhely jelentőségében.
Az ősmaradványt - más régi, közelmúltbeli leletekkel együtt - a Speleon nevű, leendő földalatti örökség központjában állítják ki, melyet várhatóan 2023 végén nyitnak meg - mondta Ostrina, hozzátéve, hogy a felfedezés nagy motivációt jelent a kutatás folytatásához, mert "bárhol ásnak, találnak valamit". Úgy vélte: a barlangok "a Föld utolsó feltáratlan területei".
Ivor Karava, a zágrábi archeológiai egyetem professzora elmondta: Francois Bordes Rives francia régész őskőkori iparágak bemutatására kidolgozott statisztikai tipológiai vizsgálati módszere szerint egy szögletes kaparóról van szó. Rámutatott: "ezek az eszközök jellemzőek a középső paleolitikum időszakára, azaz a moustéri kultúrára, amelyet Európában a nenandervölgyi emberhez kötnek".
A kaparó szilíciumkőzetből készült, amelyet gyakran használtak a neandervölgyiek, de az őket megelőző és utánuk élő főemlősök (hominini) is. Ehhez hasonló eszközöket találtak már a közép-dalmáciai klicevicai Vinica- és Velika pećina-barlangban, amelyekről a szénizotópos kormeghatározás egyértelműen kimutatta, hogy a moustéri korszakból származnak - derült ki a konferencia munkaanyagából.