Új előképzőket alkottak a kicsi és óriási nagyságrendek jelölésére
![Föld, Earth, bolygó, világűr](https://cdn.origo.hu/2023/12/jZrIvbAw_MYbxYuNr01fvAf2PbvwYUm_EqG1J0TRFcQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzkzNTEwYmE4YmIyMTQ0ZWVhMjBmZmI4NDQyZDE0MDM5.webp)
Három évtizede a pénteki volt az első alkalom, hogy az 1960-ban létrehozott Nemzetközi Mértékegységrendszer (SI) vagy közismertebb nevén mértékrendszer új előképzőket fogadott el.
Mindenki ismeri a kilo előképzőt, amely a gramm vagy a méter esetében annak ezerszeresét jelenti (három nullával a szám után), de csak a tudósok használják a zettát vagy a jottát, amelyek esetében 21, illetve 24 nulla áll a szám után. Ezeket a mértékegységeket 1991-ben vezették be, amikor a vegyésztársadalomnak szüksége volt ezen nagyságrendű molekulák kifejezésére.
Még a jotta sem képes azonban kifejezni a információtechnológia robbanásszerű fejlődése miatt egyre növekvő nagyságrendeket
– magyarázta Richard Brown, a brit Nemzeti Fizikai Laboratórium méréstudományi szakértője, az új mértékegységek bevezetésének kezdeményezője. – Nagyon közel vagyunk a határhoz, hogy jottabájtban, a létező legmagasabb mértékegységben fejezzük ki az adatmennyiségeket.
Az új előképzők (prefixumok) - a ronna (R) és a quetta (Q) -olyan mértékegységeket jelölnek, amelyeknél az alapmértékegység után 27, illetve 30 nulla áll. A ronto (r) és a quecto (q) viszont azt az értéket jelenti, amely a 27., illetve a 30. helyen áll a mértékegységet jelző szám utáni vessző mögött.
Brown doktor megjegyezte: az új előképzős mértékegységgel kifejezve "a Föld tömege 6 ronnagramm, azaz (grammban számolva) 6 plusz 27 nulla.
Ennek tükörképeként valami, amelynek 6 rontogramm a tömege, egy olyan tizedes számnak felel meg, amelyben a szám a vessző után a 27. helyen áll.
Richard Brown elmondta, hogy az elektron tömege egy rontogramm, egy bájtnyi adat pedig egy quectogrammal növeli a telefon tömegét.
Távolabbi példákat idézve a tudós elmondta, hogy a Jupiter bolygó tömege pontosan két kvettagramm, az egész megfigyelhető világegyetem átmérője pedig pontosan 1 ronnaméter.
A brit tudós további mértékegységeket is javasolt volna, tekintettel az adattárolásban megjelent olyan fantázianevekre, mint a "brontobájt" vagy a "hellabájt". A Nemzetközi Mértékegységrendszer azonban előírja, hogy az előképzők egy betűvel jelölhetők legyenek.
Az egyetlen olyan betű, amelyet eddig még nem használtak más mértékegységekre vagy szimbólumokra, az az R és a Q
– magyarázta a szakértő. – Egy egyezmény szerint pedig a nagy mértékegységek előképzőinek "a", a nagyon kicsiknek pedig "o" betűre kell végződniük.
A ronna és ronto, valamit a quetta és a quecto legalább 20-25 évre kielégíti a nagy mennyiségek kifejezésével kapcsolatos igényeket - vélekedett a méréstudományi szakember.
Az Általános Súly- és Mértékügyi Konferencia (CGPM), amely négyévente ülésezik Franciaországban, a Nemzetközi Súly- és Mértékügyi Hivatal (BIPM) legfelsőbb hatósága.
(MTI/AFP/AP)