Megduplázták a városi méhlegelők számát Szegeden
![kék virág](https://cdn.origo.hu/2023/12/L1y-S7OCUq88ZA_YHG8hNLHrKUXN7rAs9UD7mEePNMY/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk3OTFlYThkMTA1MDQxNWRiM2IyN2Q4NjUxNjEwOTA2.webp)
A Mondolo Egyesület 2021-ben Beporzó hadművelet néven elindított természetvédelmi street art programjában Szegeden tíz helyszínen alakítottak ki vadvirágos méhlegelőket.
A program második ütemeként a méhlegelők ökológiai, talajtani és városklimatológiai hasznát vizsgáló kutatási programot indítottak.
A projekt koordinátora elárulta, hogy a februártól késő őszig tartó vizsgálat célja felderíteni, hogy a parkok gondozott gyepfelületeit megtörő magas növényzet milyen élőhelyvédelmi, klímajavító, biodiverzitást növelő és vízmegtartó szerepet tölt be.
A program következő eleme a tervek szerint meghatározni, hogy a városi zöldfelület gazdálkodás ilyen átalakításának milyen közvetlen vagy közvetett anyagi haszna van
– tudatta Ézsiás Tamás.
Torma Attila, az SZTE Ökológiai Tanszékének oktatója elmondta, a kutatások során a szakdolgozók, PhD-hallgatók megvizsgálják, mely időszakokban milyen beporzó rovarok és milyen életstádiumban fordulnak elő a méhlegelőkön.
A méhlegelők a talajra gyakorolt hatásait is monitorozzák, választ adva a helyi vízbeszivárogtatásban, vízmegtartásban, talajéletben és talajszerkezetben megkövetkező változásokra.
A pontosabb eredmények érdekében a szegedi méhlegelők számát megduplázták, immár 22 ilyen terület van a városban, és egyaránt előfordulnak a belvárosban és a külső területeken is.
A kutatók kiemelték, hogy a vizsgálatok egyik célja a zöldfelületek számára olyan - lehetőleg őshonos fajokból álló - növénytársulások kialakítása, melyek a leghatékonyabban alkalmazkodnak a városi klímához és lehetőleg önfenntartók.
(SZTE, MTI )