Mérgező baktériumok juthatnak az agyba, több millióan betegedhetnek meg emiatt
![gravitáció](https://cdn.origo.hu/2023/12/XjzpPh3xUa5qJE14Q_BKuzm_fqwJZF5agcJyD8dRiZg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzA0YTY0Y2JmYjBhMTQ1NDc5YTgxODdmNTgyYTAxOTM4.webp)
A Helsinki Egyetem és a Kelet-finnországi Egyetem kutatócsoportja által készített tanulmány kimutatta, hogy a neurodegeneratív rendellenesség megjelenése összefüggött önkéntesektől vett székletmintákban lévő Desulfovibrio baktériumtörzsek megnövekedett koncentrációjával.
A kísérlet során a tudósok fonálférgeket fertőztek meg a baktériumokkal. Ezt követően a férgekben olyan káros fehérjeaggregátumok jelentek meg, amelyeket korábban Parkinson-kórban szenvedőkben is kimutattak. Az eredmények remélhetőleg elősegítik a korai diagnózist, amely lassíthatja a betegség progresszióját, vagy akár teljesen meg is gátolhatja azt.
A betegséget James Parkinson angol orvos írta le először mintegy 200 évvel ezelőtt. Az első esetleírás óta a kutatók aktívan keresik a finommotoros képességek drasztikus romlásának okozóját.
Fiziológiai értelemben a Parkinson-kórral diagnosztizált személyek agyának bizonyos régióinak sejtjeiben Lewy-testek néven ismert kis zárványok halmozódnak fel. A közelmúltban e mikroszkopikus anyagcsomók vizsgálata során kiderült, hogy nagyrészt az α-szinuklein nevű fehérjetípusból állnak, amely jellemzően az ingerületátvivő anyagok (neurotranszmitterek) felszabadításában vesz részt.
Hogy ezek az anyagcsomók pontosan hogyan járulnak hozzá a Parkinson-kór patológiájához, még mindig nem teljesen világos, bár gyanítható, hogy maga a protofibrilláknak nevezett koncentrációk jelenléte sem lehet jótékony hatással az idegsejtek egészséges működésére.
Szintén rejtélyes az α-szinuklein aggregációjának kezdeti oka.
Bár a Parkinson-kór előfordulhat családokban, úgy tűnik, hogy a genetika csak az esetek 10-15 százalékát magyarázza.
Emiatt a kutatók gyanúja a környezeti körülményekre terelődött. A megfigyelések szerint a bélrendszerben jelenlévő baktériumok előre jelezhetik annak valószínűségét, hogy az egyénnek Parkinson-kór tünetei lesznek, vagy legalábbis kialakulnak. Egy 2021-es tanulmány hozhatott áttörést, amely megtalálta a fő gyanúsítottat.
"A betegséget elsősorban környezeti tényezők okozzák, vagyis a Parkinson-kórt okozó Desulfovibrio baktériumtörzseknek való környezeti kitettség" - írta a kiadott közleményben Per Saris mikrobiológus, a tanulmány rangidős szerzője.
Az új tanulmányban Saris és csapata 10 Parkinson-kóros betegtől és azok egészséges házastársaitól vettek székletmintákat.
A mintákban kimutatták a Desulfovibrio törzs jelenlétét.
Ezt követően a kivont tesztmikrobákat két teljesen más nemzetséghez tartozó baktériumcsoporttal együtt a Caenorhabditis elegans fonálféreg transzgenikus példányaival etették meg, amelyeket úgy módosítottak, hogy emberi α-szinukleint fejezzenek ki.
A fonálférgek fejének mikroszkópos megfigyelésén alapuló statisztikai elemzés kimutatta, hogy
a Desulfovibrióval etetett állatok valóban sokkal nagyobb valószínűséggel termeltek α-szinuklein csomókat, és ezek a csomók ráadásul elég nagyra nőttek.
A Parkinson-kóros betegektől gyűjtött Desulfovibrio törzsek a C. elegansban is jobban aggregálták a fehérjéket, mint a társaiktól gyűjtöttek. Ráadásul ezek a férgek jellemzően nagyobb számban pusztultak el, mint a kontrollcsoportokban lévők.
Természetesen a férgek és az emberek között óriási a különbség, ezért az eredmények megerősítéséhez további vizsgálatokra van szükség.
A kutatók reményei szerint idővel talán még a Parkinson-kór előrehaladását is képesek leszünk kezelni olyan terápiákkal, amelyek az agy helyett az emésztőrendszert és az azt körülvevő idegeket célozzák. Ha Saris szerint időben sikerülne célzottan eliminálni a bélből a Desulfovibrio baktériumokat, akkor az α-szinuklein aggregátumok nem tudnának eljutni az agyba.
A teljes tanulmány a Frontiers in Cellular and Infection Microbiology című szakfolyóiratban jelent meg.